Avlingssvikt - Landbruksdirektoratet
Til hovedmeny (Alt + m + enter)Til innhold (Alt + c + enter)
Logg inn saksbehandler|
Sidekart|
English|
Høykontrast|
AAA
SøkFritekstsøk SLF
Eiendom og skog
Eiendom
Ny bonde/skogbruker
Konsesjon
Boplikt
Driveplikt
Jordleigeprisar
Odel
Omdisponering og deling
Nydyrking
Grunndata og kart
Om skogbruk
Skogbruk i Norge
Regelverk
Tilskudd
Skjema
Foryngelse, skjøtsel og hogst
Foryngelse av skog
Ungskogpleie
Tynning
Rapportere virkesomsetning
Miljøhensyn i skog
Resultatkartlegging
Foryngelseskontroll
Tømmerforordningen
Skog- og miljøregistreringer
Skogbruksplanlegging
Miljøregistreringer
Skogportalen
Infrastruktur
Landbruksveier
Skogsveier og kart
Tømmerkaier
Skogfond
Om skogfond
Sjekk din konto
Spørsmål og svar
Forvaltning av rentemidler
Skogfond no
Prosjektmidler og forskning
Utviklingsfondet for skogbruk
Tilskudd fra rentemidler
Skog og klima
Om skog og klima
Tettere planting
Gjødsling som klimatiltak
Planting for klima
Vernskog
Miljø og økologisk
Jordbruk og miljø
Ny bonde/skogbruker
Nasjonalt miljøprogram
Fra miljøplan til miljøkrav
Gjødsling
Husdyrgjødsel til biogass
Vann og forurensning
Naturmangfald
Økologisk landbruk
Om økologisk landbruk
Tilskudd til utviklingstiltak
Økologiske prosjekter
Foregangsfylker
Produksjonstilskudd
Marknadsovervaking
Areal og jordvern
Jordvern
KOSTRA
Arealtilskudd
Prosjektmidler klima og miljø
Om Klima- og miljøprogrammet
Tilskudd KMP
Prosjekter KMP f.o.m. 2013
Prosjekter KMP t.o.m. 2012
Bruk av plantevernmidler
Tilskudd PVM
Prosjekter PVM
Kulturlandskap
Om kulturlandskap
Utvalgte kulturlandskap
Verdensarvområdene
Kulturlandskapstilskot
Kulturminner
Friluftsliv
Utsiktsrydding
Regionalt miljøtilskudd
Om regionale miljøtilskudd
Hvordan søke?
Bruk av kart
Spørsmål og svar
Organisert beitebruk
Spesielle miljøtiltak
Tilskudd til spesielle miljøtiltak i jordbruket
Tiltak i beiteområder
Om tilskudd til tiltak i beiteområder
Hvordan søke?
Drenering
Tilskudd til drenering av jordbruksjord
Genressurstiltak
Tilskudd til genressurstiltak
Produksjon og marked
Produksjonstilskudd
Ny bonde/skogbruker
Om produksjonstilskudd
Hvordan søke?
Aktuell søknadsomgang
Dokumentarkiv
Ofte stilte spørsmål
Søknad 2019
Melk
Mjølkekvotar
Lokal foredling mjølk
Tilskot
Avgifter
Markedsregulering
Prisutjevning
Marked og pris
Kjøtt, ull og skinn
Tilskot
Avgifter
Marknadsregulering
Marknad og pris
Lagertall reinkjøtt
Husdyrkonsesjon
Ull og skinn
Egg
Tilskot
Avgifter
Direktesalg av egg
Marknadsregulering
Marknad og pris
Husdyrkonsesjon
Frukt og grønt
Tilskot
Avgifter
Markedsregulering
Avrensordningen for poteter
Marked og pris
Lager og prognoser
Korn, mel og kraftfôr
Tilskudd
Avgifter
Markedsregulering
Marked og pris
Velferdsordninger
Avløysing ved ferie og fritid
Avløysing ved sjukdom mv.
Landbruksvikar
Sjukepengar
Tidlegpensjon
Andre
Bearbeidede jordbruksvarer (RÅK)
Pelsdyr
Veterinærtjenester
Semin
Plantematerialer
Honning
Forsknings- og utviklingsmidler
Jordbruks- og matforskning
Kompetanseutv.midler (KIL)
Internasjonal handel
Import av landbruksvarer
Import av landbruksvarer
Rammer for importvernet
Handelsavtaler
Tollnedsettelser etter søknad
Om individuelle tollnedsettelser
Om tollnedset. for RÅK-varer
Hvordan søke?
Generelle tollnedsettelser
Om generelle tollnedsettelser
Tollkvoter
Om tollkvoter
Tildeling på auksjon
Tildeling etter søknad
Hvordan bruke kvoteandel?
Utenlands bearbeiding
Om utenlands bearbeiding
Hvordan søke?
Andre tollordninger
Om innenlands bearbeiding
Om sikkerhetsmekanismene
RÅK-tilskudd
Om RÅK-tilskudd
Hvordan søke?
Handelsstatistikk
Importstatistikk
Eksportstatistikk
Erstatning
Naturskade
Naturskadeordningen
Offentlige pålegg
Om offentlige pålegg
Beiterestriksjoner
Frivillig nedslaktning
Planteskadegjørere
Pålegg nedslaktning
Pålegg oppholdsperiode
Radioaktivitet
Klimabetingede skader
Om klimabetingede skader
Avlingssvikt
Viktig for søkere 2018
Svikt i honningproduksjon
Ofte stilte spørsmål
Andre ordninger
Tap av sau
Trollheimen
Reindrift
For siidaandeler
Melding om reindrift
Reinmerker
Gjeterhytter
Publikasjoner
Overføring av siidaandel
Reindriftsavtalen
Om reindriftsavtalen
Totalregnskapet
Velferdsordninger
Pramming av rein
Tilskudd
Distrikter og tamreinlag
Siidaandeler og tamreinlag
Utviklings- og investeringstiltak
Konfliktforebyggende tiltak
Frakt av reinslakt
Rapportering av slakt
Tiltak mot radioaktivitet
Gammelt gjerdemateriell
Fakta om reindrift
Reindriftskart
Reinbeiteområdene
Reindriftens historie
Beitebruken gjennom året
Forskjeller i flyttemønster
Behov for arealer
Lagertall reinkjøtt
Reinbeitekonvensjoner
Om reinbeitekonvensjoner
Norge / Sverige
Norge / Finland
Grenseavtalen med Russland
Statens fjellstuer
Om statens fjellstuer
Fjellstuene
Forskning og formidling
Om forskning og formidling
Styrer, råd og utvalg
Reindriftstyret
Reindriftens utviklingsfond
Markedsutvalget for reinkjøtt
Økonomisk utvalg, reindrift
Om direktoratet
Organisasjon
Strategi 2015-2020
Verdiar
Organisasjonskart
Leiinga
Kontakt oss
Tips oss
Pressekontaktar
Tilsette
Verksemd
Kva er Landbruksdirektoratet?
Resultatområde
Styringsdokument
Årsrapportar
Service og innsyn
Offentleg elektronisk postjournal
Høyringar
Årlege rapportar
Serviceerklæring
Presentasjonar
Logo og designhåndbok
Nyhendebrev
Personvernerklæring
Jobb i Landbruksdirektoratet
Å jobbe i Landbruksdirektoratet
Ledige stillingar
Kontroll
Vårt kontrollarbeid
Kontrollarbeid, fylkesmannen
Kontrollarbeid, kommunane
Utviklingsprosjekter
AGROS
Hjem » Erstatning - Klimabetingede skader - Avlingssvikt
Klimabetingede skader
Om klimabetingede skader
Avlingssvikt
Hvordan søke
Regelverk
Statistikk
Publikasjoner
Viktig for søkere 2018
Svikt i honningproduksjon
Ofte stilte spørsmål
Avlingssvikt - klimabetingede tap
Publisert: 22.04.2010Oppdatert: 11.02.2019
Jordbruksføretak med vesentleg avlingssvikt kan søke om erstatning. Avlingssvikten må ha ei klimatisk årsak som det ikke er mogleg å sikre seg mot. Erstatning føresett at det er godt dokumentert at det er en klimatisk skade som er årsak til avlingssvikten.
Presiseringer av regelverkstolkning knyttet til tørke og avlingssvikt – søknadsåret 2018
Det er iverksatt ulike tiltak for deg som søker erstatning i 2018. All informasjon om disse finner du samlet på en egen side under menypunktet i venstre marg: Viktig for søkere i 2018
Der det er spesielle tilpasninger knyttet til årets søknad, vil du også i teksten under her finne henvisning til informasjonssiden for søkere i 2018. Dette er markert i teksten med en varseltrekant. Klikk på symbolet for å komme til informasjonssiden.
Vi forventer svært mange søknader om avlingssvikt i år, og oppfordrer søkere om å være tidlig ute. Søk så snart du kan før fristen 31.10.2018!
Dokumenter klimaskaden og gi melding om mulig avlingssvikt
Klikk for spesialregler 2018
I søknaden er det svært viktig at foretaket kan dokumentere årsakssammenheng mellom skaden og klimatiske forhold. I tillegg til å framlegge god dokumentasjon skal foretaket gi melding til kommunen om skaden, slik at kommunen har mulighet til å kontrollere arealet på et tidspunkt der klimaskaden kan påvises. Kommunens feltkontroll vil også kunne avdekke andre skadeårsaker, som f.eks. ugras eller plantesykdommer.
Foretaket skal vurdere om hele avlingssvikten skyldes klimaskade eller om hele eller en andel av avlingssvikten skyldes dyrkningstekniske forhold. Søknaden skal inneholde en god beskrivelse av skaden samt god dokumentasjon.Vilkåret i forskriften «melding uten ugrunnet opphold» understreker foretakets ansvar for at skaden dokumenteres.
God dokumentasjon kan være en bekreftelse på klimautfordringer fra kommunen eller et profesjonelt fagmiljø. Annen god dokumentasjon vil f.eks. være skadeomfang i hele områder eller meteorologiske data. Bilder kan gi god tilleggsinformasjon.
Kommunens feltkontroll gir godt grunnlag for kommunens vurdering og beskrivelse av skaden i søknadsskjemaet. Fylkesmannen har ikke samme lokalkunnskap som kommunen og er avhengig av kommunens og søkers vurdering av skadeårsak. I de tilfellene der kommunen ikke har vært på feltkontroll, er god dokumentasjon avgjørende for retten til erstatning. .
Korleis søke?
Klikk for spesialregler 2018
Fristen for å søke om erstatning for avlingssvikt er 31. oktober det året skaden oppsto.
Søk elektronisk via innlogging i Altinn: Gå til søknadsskjema
Bruk MinID eller BankID for å logge deg på.
Når du søker elektronisk er en del av opplysningane dine fylt inn på førehand, og du får rettleiing i utfyllinga i høgre marg i det elektroniske søknadsskjemaet. Etter du har fylt ut søknaden klikkar du på «Send inn» og søknaden blir automatisk sendt til kommunen.  Du får moglegheit til å få tilsendt kvittering til e‑postadressa di. Kvitteringa gjev deg tryggleik for at du kan dokumentere at søknaden er sendt innafor fristen.
Du kan når som helst gå til «Mitt landbruksforetak» i Altinn for å sjå statusen for søknaden. Sjå også landbrukserstatning - veiledning for pålogging. Kontakt kommunen om du har spørsmål eller treng hjelp med å fylle ut søknaden.
Du kan også levere søknad om erstatning på papir. Søknadsskjemaet finner du her, eller det kan fås ved henvendelse til kommune.
Krav til å forebygge tap
Heile eller delar av erstatninga kan bli avkorta dersom føretaket ikke har dreve på en fagleg forsvarleg måte og gjort det som en normalt kan rekne med for å forebygge tap. Sjølv om avlingsskaden er klimabetinga kan erstatningen bli redusert dersom arealet for eksempel er dårleg drenert eller om det er mykje ugras.
Faglig forsvarlig = god agronomi
:
Art og sort skal vere tilpassa normale klimatiske forhold
Arealet skal vere godt drenert
Avlinga må bli hausta
Punktlisten er ikke uttømmende.
Krav til å hauste arealet – unntak fra hausteplikta
Konsekvensen av ikke å hauste arealet er at retten til erstatning fell bort. Kommunen eller fylkesmannen kan gje deg unntak frå hausteplikta i særlege tilfelle. Du må i slike tilfelle innhente ei stadfesting (bekreftelse) frå kommunen eller fylkesmannen på at det er gjeve unntak frå hausteplikta. Dei vil i slike tilfelle gjennomføre ei befaring og estimere kor mykje uhausta avling som skal inngå i erstatningsutrekninga.
Det  kan unntaksvis bli gjeve erstatning for uhausta areal:
ved ekstraordinære vanskelege hausteforhold
der haustekostnadane overstig verdien av avlinga
dersom avlinga blir rekna for å vere for lita eller av for dårlig kvalitet
Moglegheitene for innhausting må nyttast i den grad det går også ved vanskelege innhaustingsforhold. Det er berre mengdetap som blir erstatta. Kvalitetstap blir berre dekka ved spesielle skader i frukt- og bærproduksjon.
Utrekning av avlingssvikt
Berre skader som skuldas klimatiske forhold blir erstatta. Avlinga i skadeåret må vere mindre enn 70% av gjennomsnittsavlinga for vekstgruppa for å utløyse grunnlag for erstatning. Det er med andre ord en egenrisiko på 30%.
Gjennomsnittsavlinga blir som hovudregel rekna ut frå avling per dekar fra dei fem siste åra. Unntaket er ved avlingssvikt i grovfôrproduksjon til egne husdyr. Grovfôravlinga blir i slike høve målt opp mot den fastsette normavlingen i kommunen. Du kan finne normavlinga for din kommune i § 14 i forskriften.
I salgsproduksjonar blir erstatninga per vekst rekna ut etter skadeårets areal i dekar multiplisert med gjennomsnittsavlinga for veksten i kg pr. dekar. Deretter trekkjast 30 % egenrisiko, avling i kg i skadeåret og andel avlingssvikt som ikke er klimabetinga. Denne summen multipliseres med fastsatt sats for veksten i kr/kg. Sparte høstekostnader trekkes ifra til slutt.
Maksimal utbetaling per vekstgruppe er 750 000 kroner. I 2018 er denne toppavgrensningen hevet til 1 500 000 kroner med virkning fra Stortingets budsjettvedtak om "krisepakken".  Utrekna erstatning under 5000 kroner blir ikke utbetalt.
Vekstgruppene under ordningen er:
Grovfôr
Korn
Frukt
Bær
Poteter
Grønnsaker
Spesielle reglar for grovfôrerstatning
Fôranalyser for å dokumentere lave fôrverdier
Erstatningen skal gis for tapte fôrenheter, jf. sats- og beregningsforskriften § 8. Grovfôrets fôrverdi er avgjørende for mengde fôr som må til for å dekke dyrenes fôrbehov.
Muligheten for å korrigere normen for fôrenheter pr kg ved dokumentert lave fôrverdier og lavt tørrstoffinnhold videreføres, også for tap i vekståret 2018, jf. sats- og beregningsforskriften § 9 "Fôrverdiene i § 15 i denne forskriften kan fravikes dersom det fremlegges representative fôranalyser som viser at det aktuelle fôrmiddelet avviker mer enn 15 % fra fôrnormen ved normalt tørrstoffinnhold."
Arealet og beregningen
Arealet i utrekninga er avgrensa til grovfôrarealet i produksjonskodane 210 fulldyrka eng, 211 overflatedyrka eng og 213 andre grovfôrvekster i søknad om produksjonstilskot. Innmarksbeite blir ikke rekna med som grovfôrareal under denne ordninga.
Dersom du produserar grovfôr til egne husdyr blir erstatninga rekna ut på grunnlag av føretaket sitt grovfôrareal multiplisert med fastsatt normavling per dekar. Det blir trukke ifrå 30% egenrisiko og deretter avlinga i skadeåret. Summen blir multiplisert med fastsett erstatningssats i § 13 i sats- og beregningsforskriften.
Denne måten å rekne på var ny i 2014 og gjev ei enklare, meir forutsigbar og brukarvennleg erstatningsordning. Kravet til dokumentasjon og datagrunnlag er redusert. Tidligere blei gjennomsnittsavlinga utrekna ut frå føretaket sitt fôrbehov.
Produserar du grovfôr for salg blir erstatninga rekna ut som i andre salsproduksjonar.
Nysåing der opprinnelig vekst er ødelagt
Klikk for spesialregler 2018
Produsenter som på grunn av tørke, mye nedbør e.l. har fått ødelagt f.eks. kornåker og kan dokumentere dette, har rett til erstatning for avlingssvikt i opprinnelig kultur, og de vil også kunne få arealtilskudd for denne kulturen.
Gjennom produksjonstilskuddsøknaden kan foretak søke arealtilskudd for de arealene som det disponerer og driver aktivt på. For å motta produksjonstilskudd må foretaket drive «vanlig jordbruksproduksjon». I en situasjon med flom eller ekstreme værforhold vil det avgjørende være hvorvidt produsenten «driver vanlig», altså utfører de normale arbeidsoppgavene og gjør det som objektivt sett kan oppfattes som en forsvarlig og god drift. Dette innebærer at der foretaket gjør det som kan forventes i løpet av vekstsesongen, vil de kunne få tilskudd for veksten de har sådd, til tross at avlingene er skadet av tørke e.l. eller foretaket eksempelvis har høstet korn som grovfôr.
Foretaket kan selv velge
Dersom det er etablert en ny kultur i løpet av vekstsesongen kan foretaket velge hvilken kultur de skal søke tilskudd for så fremt begge kulturene oppfyller kravet til vanlig jordbruksproduksjon. Les mer om hvilke valg foretaket har på side 27 i Jordbruksavtalen 2017 - 2018. Det vil ikke være nødvendig å søke dispensasjon fra kravet om «vanlig jordbruksproduksjon» grunnet klimabetingede forhold, så lenge foretaket har utført de normale arbeidsoppgavene og hatt en forsvarlig og god drift.
Når kornavlingen vurderes å være tapt – krav til dokumentasjon og tapsbegrensning
Når det vurderes at kornavlingen er ødelagt pga. tørke eller andre værforhold, er det svært viktig at foretaket dokumenterer dette godt, for eksempel med bilder og inntegning på kart. I tillegg må landbrukskontoret, eventuelt landbruksrådgivningen, engasjeres for å dokumentere at avlingsmulighetene er tapt. Ved befaringen skal landbrukskontoret / landbruksrådgivningen bekrefte at det faktisk er klimatiske forhold som er årsaken til tapet, og vurdere og beskrive om det fremdeles er muligheter for å få en lønnsom avling, eller om det er klart at det vil lønne seg å så korn på nytt eller så en annen vekst på arealet / skiftet. Når tapet er dokumentert og bekreftet, har bonden både en rett og en plikt etter erstatningsreglene til å gjøre det som er mulig og rimelig for å begrense det økonomiske tapet. Dette kan gjøres gjennom ny såing av korn eller å så en annen vekst.
Erstatningsberegning
Landbruksdirektoratet vil beregne erstatning etter klimabetinget avlingssvikt etter søknad på vanlig måte. Foretak som har kornarealer som er bekreftet totaltapt på grunn av tørken, og har sådd korn på nytt eller sådd en annen vekst, kan søke om erstatning for avlingssvikt i kornproduksjon. God egen dokumentasjon og bekreftelse fra kommunen eller landbruksrådgivningen, må legges ved søknaden. Erstatningen beregnes på grunnlag av opplysninger om areal og avling, og foretakets gjennomsnittsavling. I beregningen trekkes en egenandel på 30%. Oppnådd avling på ny vekst trekkes også fra.
Avlingssvikt eller naturskade?
Fakta om erstatningsordningar for landbruksføretak
Det offentlege kan dekke delar av tap som det ikke er mogleg å teikne forsikring for. To ulike erstatningsordningar er aktuelle i slike situasjoner, det er erstatning etter naturskade og erstatning etter avlingssvikt. Landbruksdirektoratet forvalter begge ordningane.
Kva lurer du på?
Erstatning frå Statens naturskadeordning
Erstatning frå avlingssviktordninga (klimabetinget skade)
Meldefrist
Dokumenter skaden. Meld frå til kommunen så raskt som mogleg (utan ugrunna opphold) ved fare for avlingssvikt.
Kommunen skal ha moglegheit til å kontrollere årsaken til skaden (klimabetinget årsak).Kommunens kontroll er den beste form for dokumentasjon. Kommunen plikter bare å kontrollere 10 % av innmeldte skader. I de tilfellene kommunen ikke har vært på feltkontroll, er god dokumentasjon avgjørende for retten til erstatning
Søknadsfrist
Tre (3) månader etter skaden har skjedd
31. oktober
Kva kan du søke om å få erstatta gjennom offentlig ordning
Skade på blant annet produksjonsareal, jord og skog (ikke stormskog).
Skade på vegar (gardsveg, skogsbilveg osv.).
Tapt avling.
Kva må du gjere sjølv
Du må dokumentere skada i form av bl.a. bilder, beskrivelser og kostnadsoverslag fra entreprenør. Naturskadeordningen
Du har ei tapsavgrensningsplikt etter erstatningsreglane. Avhengig av når på året skada har oppstått kan det f.eks. være å så på nytt og/eller hauste avlingen.
Egenandel
30% av de første 100 000 kroner, pluss 15% av beløpet som overstiger 100 000 kroner.
30% av normalt avlingsnivå for denne veksten hos deg.
Kven behandlar saka
Statens naturskadeordning (Landbruksdirektoratet) behandler søknaden og fastsetter erstatning på grunnlag av dokumentasjon i saken.
Fylkesmannen fattar vedtak om erstatning for avlingssvikt. Landbruksdirektoratet er klageinstans.
Søk elektronisk på www.landbruksdirektoratet.no.
Når får du utbetaling
Hovudregelen er at vedtak er fatta og skaden skal vere utbedra før utbetaling av erstatninga.
Du kan søke om forskudd og delutbetaling.
Så snart vedtak er fattet får du utbetalt erstatninga.
Følg med på www.landbruksdirektoratet.no
Landbruksdirektoratet vil løpende oppdatere spørsmål og svar på våre nettsider når nye problemstillinger oppstår både for naturskader og avlingsskader.
Les mer om erstatningsordningen ved avlingssvikt og korleis du søker
Her finn du mer informasjon om erstatning etter naturskadeordningen
Kontakt
Randi Evju SchweigaardTelefon: 78606124
Anton BryhnTelefon: 78606097, Mobil: 41419434
Elektroniske tjenester
Søk landbrukserstatning
Frister
Frist: 31.10.19
Søknad om erstatning ved avlingssvikt og svikt i honningproduksjon
Siste nyheter
11.01.19 14.33
Ny statistikk om tørkesommeren 2018
07.01.19 19.09
1,6 milliarder i erstatning til tørkerammede bønder
01.11.18 08.13
14 419 leverte elektronisk søknad om avlingssvikterstatning
Flere nyheter
POSTADRESSE
Postboks 1450 Vika
0116 Oslo
OSLO - Besøksadresse
Stortingsgt. 28
0161 Oslo
Kontakt
Telefon: 78 60 60 00
postmottak@landbruksdirektoratet.no
ALTA - Besøksadresse
Løkkeveien 111-0301
9510 Alta
Webredaktør
ingrid.moen.rotvik@landbruksdirektoratet.no
Tekniske problemer?
support@landbruksdirektoratet.no
Gå til mobil versjon
Personvern
Personvernerklæring
personvernombud@landbruksdirektoratet.no
Landbruksdirektoratet.no benytter informasjonskapsler (cookies) slik at vi kan yte deg bedre service. Informasjonskapslene blir hovedsakelig benyttet for trafikkmåling og optimalisering av tjenesten. Du kan fortsette å bruke landbruksdirektoratet.no som vanlig hvis du godtar dette. Hvis du vil vite mer, kan du lese om vår bruk av informasjonskapsler.