Hva bestemmer de?
Når du skal stemme i Oslo, er det to valg: Til bystyret og til bydelsutvalget.
Siden 2007 har de 15 bydelene hatt et direktevalgt organ, hvert med 15 medlemmer.
Politikerne i bydelsutvalgene har ansvar for rundt 40 prosent av kommunes driftsbudsjett: 28 milliarder kroner. Ingen av dem er heltidspolitikere.
Det meste går til lovpålagte tjenester og tilbud, eller de må brukes i tråd med politiske retningslinjer bystyret har bestemt.
De har ansvaret for en lang rekke av tjenestene og tilbudene som byfolk møter i det daglige.
VALGOMAT: Usikker på hva du skal stemme i år? Prøv denne.
Hva bestemmer de, egentlig?
Ikke fullt så mye.
Agnes Viljugrein er førstekandidat for Ap i bydel Gamle Oslo og en av de mest profilerte BU-kandidatene i år. Etter alle solemerker blir hun leder av bydelsutvalget etter valget. Foto: Rolf Øhman
Svært mye av budsjettet går til lovpålagte tjenester. Pengesekken de selv kan disponere over til gode formål, er liten.
De administrerer barnehagene, men får ikke bygge nye eller legge dem ned, og opptaksordningen er bestemt av bystyret. De har administrerer hjemmetjenesten, men de er pålagt av bystyret å ha fritt brukervalg, altså slippe til private aktører i konkurranse med bydelen.
Bydelene må ha en barnevernstjeneste, de må løse oppgavene innen helse- og sosialfeltet. Slik er det på mange områder. For å gi alle innbyggere i kommunen et likt tilbud, kan de ikke ha for mye makt.
Det har gjort at de tradisjonelle politiske konfliktene er få. Diskusjonen om offentlig eller privat velferd er fraværende. I stedet avgjør de en rekke mindre saker.
Hvor liberale skal skjenkereglene være? Skal det være egenandel på trygghetsalarmer? Skal fritidsklubbene får utvidet åpningstid? Hvilket navn skal nye gater og torg få? Hvor skal det innføres beboerparkering?
KOMMENTAR: «Her er de fire mest sannsynlige utfallene av Oslo-valget», spår Andreas Slettholm
Ombudsmenn for beboere
Om de ikke kan gjøre så mye, kan de mene desto mer.
I en lang rekke saker er bydelene i Oslo høringsorgan. De uttaler seg om trafikktiltak og veiløsninger, om skjenkebevillinger og om reguleringsforslag.
Carl Oscar Pedersen leder bydelsutvalget i Ullern bydel, og er på nytt førstekandidat i bydelen for Høyre. Han er en av byens mest profilerte BU-ledere. Foto: Oslo Høyre
I et typisk møte utgjør dette flertallet av sakene som behandles. Med årene er dette blitt noe av det viktigste politikerne gjør. I praksis fungerer de ofte som ombudsmenn for lokale innbyggere og aksjonsgrupper, som kjemper for eller imot konkrete utbyggingsprosjekter i nabolaget.
Iblant får de til og med laget alternative studier og forslag i kontroversielle saker, og de driver lobbyisme opp mot egne partier på rådhuset, byrådet og Plan- og bygningsetaten. Det skjer stadig vekk at lokale politikere i bydelsutvalgene har andre standpunkt i reguleringsspørsmål enn partifellene på rådhusene.
I Oslo er det mer enn 10.000 innbyggere pr. bystyrerepresentant, de færreste kjenner noen som sitter der. Men med 225 lokale folkevalgte i tillegg får partiene en større kontaktflate mot folk flest. Men de fungerer i liten grad som et springbrett oppover i politikken, bare noen få av dagens profilerte Oslo-politikere startet karrieren i et bydelsutvalg.
Kanskje er det fordi mange nøyer seg med å sitte bare én periode i bydelsutvalget før de gir stafettpinnen videre?
LES OGSÅ: Nå vil MDG ha pengemakt - sikter mot finansbyråd-posten
Ingen har pålagt Oslo å organisere seg på denne måten. Faktisk er det helt opp til bystyret selv å bestemme.
Årets valg er et fjerde med direktevalgte bydelsstyrer. Men allerede i 1973 ble byen delt i 40 administrative bydeler. I 1988 ble de redusert til 25 og i 2004 redusert til dagens 15.
Formålet har hele veien vært det samme. I dag har Oslo kommune over 50.000 ansatte. I en så stor kommune er det behov for flere nivåer, mener politikerne.
LES OGSÅ: Oslo har landets største skille mellom A- og B-skoler
Vil noen endre ordningen?
Nei, det ser ikke slik ut. Bydelsinndelingen, oppgaver og maktfordeling har ikke vært et stort tema i fireårsperioden som er gått.
For et tiår siden var det diskusjon, blant annet i Høyre, om man burde legge ned bydelene som politiske organ og gjøre dem rent administrative. De siste årene har bare Frp tatt til orde for dette. Men ingen vil fjerne dem helt.
I år går Høyre til valg på å redusere antall bydeler og utrede deres rolle og funksjoner. Arbeiderpartiet nevner ikke bydelsinndeling eller rolle i det hele tatt i programmet. Både Venstre og SV åpner for å gi bydelene større makt og flere oppgaver.
LES OGSÅ: Ap vil gi skolemat til alle skoleelever i Oslo. Feilprioritering, mener Høyre.
Finnes ikke andre steder
Både Trondheim, Bergen og Stavanger har hatt prøveforsøk med politisk styrte bydeler gjennom 90- og 00-tallet, men valgte det vekk. Ingen steder har det vært direktevalg av politikere.
I fjor vedtok imidlertid bystyret i Bergen å innføre en slik ordning i hele byen. Målet er direktevalg i 2023.