Ett år sju historier 1 UTDANNING nr. x/x. xxx 2011 XXXXXXXXX XXXXX. Nyutdannede: - PDF
Ett år sju historier 1 UTDANNING nr. x/x. xxx 2011 XXXXXXXXX XXXXX. Nyutdannede:
Download "Ett år sju historier 1 UTDANNING nr. x/x. xxx 2011 XXXXXXXXX XXXXX. Nyutdannede:"
1 Mitt tips 20 Bader, spiser og lærer Intervju 22 Motgift mot tåkeprat Portrett 36 Drømmejegeren Gylne øyeblikk 41 Erfarte seg sjølv på nytt JUNI 2013 utdanningsnytt.no Nyutdannede: Hovedsaken Xxxx xx XXXXXXXXX XXXXX Ett år sju historier 1 UTDANNING nr. x/x. xxx 2011
2 Redaksjonen juni 2013 utdanningsnytt.no Innhold Knut Hovland Ansvarlig redaktør Harald F. Wollebæk Sjef for nett, desk og layout Paal M. Svendsen Nettredaktør Ylva Törngren Deskjournalist Sonja Holterman Journalist Jørgen Jelstad Journalist Lena Opseth Journalist Kirsten Ropeid Journalist Marianne Ruud Journalist Inger Stenvoll Grafisk formgiver Tore Magne Gundersen Grafisk formgiver Ståle Johnsen Bokansvarlig/korrekturleser Synnøve Maaø Markedssjef 12 Hovedsaken: Nybakt, Nystekt, Nygrillet Sju ferskinger, deriblant Martin Mathisen, forteller om sitt første år i pedagogyrket. Gylne augeblikk Ein lite motivert elev ved sjukehusskulen Geilomo fekk lærelysta tilbake i eit avisprosjekt, fortel lærar Frank Herheim. Helga Kristin Johnsen Markedskonsulent Randi Skaugrud Markedskonsulent Berit Kristiansen Markedskonsulent Hilde Aalborg Markedskonsulent Carina Dyreng Markedskonsulent Innhold Aktuelt 4 Aktuelt navn 10 Aktuelt 11 Hovedsaken 12 Kort og godt 18 Ut i verden 19 Mitt tips 20 Intervju 22 Reportasje 25 På tavla 32 Portrett 36 Friminutt 40 Frisonen 41 Pedagogikk 42 Innspill 43 Debatt 48 Kronikk 54 Stilling ledig/ kunngjøringer 58 Sommerkryssord 60 Lov og rett 63 Fra forbundet Mitt tips 7. klasse ved Lavangen skole opplevde i vinter en annerledes skoleuke. Den begynte med isbading. 2 Utdanning nr. 12/21. juni 2013
3 Utdanning på nettet På Utdannings nettutgave finner du blant annet løpende nyhetsdekning og debatt, utgaver av bladet i pdf-format og informasjon om utgivelser: Leder Knut Hovland Ansvarlig redaktør Utdanning Utgitt av Utdanningsforbundet Oahppolihttu Historisk pris til Utdanning 36 xx Portrettet Marius Sørvik (18) droppet videregående skole for å følge drømmene. Nå har han skrevet og regissert tre filmer. Tåketale under lupa 22 Jon Severud og Arne Klyve fortel om den nye boka si, «Ordbok for underklassen», der dei harselerer med uforståelege byråkratiflosklar. Besøksadresse Utdanningsforbundet, Hausmanns gate 17, Oslo Telefon: Postadresse Postboks 9191 Grønland, 0134 Oslo e-postadresse Godkjent opplagstall Per 1. halvår 2012: issn: Design Itera Gazette Dette produktet er trykket etter svært strenge miljøkrav og er svanemerket, CO 2 -nøytralt og 100 % resirkulerbart. Trykk: Aktietrykkeriet AS Abonnementsservice Medlemmer av Utdanningsforbundet melder adresseforandringer til medlemsregisteret. E-postadresse: Medlem av Den Norske Fagpresses Forening Utdanning redigeres etter Redaktørplakaten og Vær Varsom-plakatens regler for god presseskikk. Den som likevel føler seg urettmessig rammet, oppfordres til å ta kontakt med redaksjonen. Pressens Faglige Utvalg, PFU, behandler klager mot pressen. PFUs adresse er Rådhusgt. 17, Pb 46 Sentrum, 0101 Oslo Telefon Forsidebildet Anne Christine S. Bjørnstad (27) fikk praksissjokket allerede som 21-årig lærervikar, men nå stortrives hun som kontaktlærer for 4. trinn ved Rommen skole i Oslo. Foto: Bo Mathisen Leder Ragnhild Lied 1. nestleder Terje Skyvulstad 2. nestleder Steffen Handal Sekretariatssjef Lars Erik Wærstad Torsdag 6. juni var det utdeling av årets Fagpressepriser, og det ble en spesiell og ekstra hyggelig kveld for oss som jobber i dette bladet: Utdannings journalister Sonja Holterman og Jørgen Jelstad ble tildelt Fagpressens gravepris for undersøkende journalistikk for saken om «De nye spesialskolene». Det første oppslaget kom på trykk i september i fjor og viste hva som er skjedd etter at de statlige spesialskolene ble lagt ned tidlig på 1990-tallet. Den gangen var det rundt 3000 barn og unge utenfor normalskolen, i dag er det over 5000 som står utenfor stikk i strid med alle faglige og politiske intensjoner. Oppslaget vakte oppsikt da det kom, ikke minst blant fagfolk som kjenner dette området godt. Senere fulgte flere oppslag om det samme temaet. En av dem som reagerte sterkest, var professor Terje Ogden, som til daglig er forskningsdirektør ved Senter for studier av problematferd. Segregering av elever har vært kjent, men at omfanget er så stort, er rystende. Og ved ikke å registrere det skikkelig kan myndighetene late som om det ikke finnes, sa Ogden til Utdanning. En som reagerte tilsvarende sterkt, var professor Thomas Nordahl ved Høgskolen i Hedmark. Sånn som det er nå, risikerer vi å skjule virkeligheten. Det som er ubehagelig, vil man helst ikke vite noe om. Når det gjelder kvaliteten på tilbudet, er jeg mer bekymret for elevene i gråsonen i slike tilbud, enn dem som er i rene spesialskoler, sa pedagogikkprofessoren. Utdannings kartlegging viste at flertallet av de segregerte elevene har gråsonetilbud. Juryen for Fagpresseprisene, med den kjente NRKjournalisten Christian Borch i spissen, sier følgende om prisvinneroppslaget: «Stoffet bærer preg av å bygge på et bredt og dyptgående researcharbeid. Så vidt juryen kan forstå, må journalistene ha snudd hver stein de har kommet over på veien mot målet. Resultatet er en flengende avsløring av gapet mellom politiske fyndord og selvskryt på den ene siden, og en alt annet enn ærefull virkelighet på den andre.» Norges mest kjente gravejournalist, Erling Borgen, delte ut prisen til Utdannings journalister, og han benyttet også anledningen til å komme med en bredside mot den mer og mer overflatiske journalistikken i deler av dagspressen. Vi er svært stolte over denne prisen en pris som ble delt ut for første gang. Utdanning har tidligere fått hovedprisen, men denne henger minst like høyt. Nå tar vi snart sommerferie (følg oss likevel på nettet), og i august er vi tilbake med mye godt og spennende stoff i papirutgaven. Vi ønsker alle våre lesere og forbindelser en riktig god og varm sommer nyt alle feriedagene! 3 Utdanning nr. 12/21. juni 2013
4 Aktuelt gratis fiske for barn under 16 år I sommer fisker barn under 16 år gratis. Hos Statskog fisker alle under 20 år gratis. I saltvann er fiske med stang og håndsnøre fritt. I ferskvann fisker barna gratis i vann og vassdrag der det ikke er laks, sjøørret eller sjørøye, ifølge en pressemelding fra Norges Jeger og fiskerforbund (NJff). Organisasjonen skal surre politikerne til masta Utdanningsforbundet skal få fram forskjellene i partienes utdanningspolitikk. Men det må være opp til hvert enkelt medlem å trekke konklusjonen, understreker sentralstyremedlem kolbjørg Ødegaard. tekst Og FOtO Harald f. Wollebæk 6. juni behandla representantskapet i Utdanningsforbundet arbeidet fram mot stortingsvalget september. I innledninga til debatten i Hurdal la sentralstyremedlem Kolbjørg Ødegaard vekt på å utfordre partiene til å komme med synspunkter på viktige temaer som etterutdanning, læreres ytringsfrihet og bruk av ukvalifiserte lærere. Hun er opptatt av at politikerne må bli minnet om hva de har uttalt i valgkampen, etter at valget er over. Når det gjelder vår innflytelse, har vi et videre perspektiv enn valgkampen, men det er fram til valget at vi har mulighet til å surre politikerne til masta, sa hun. Trøbbel med Høyre og Frp Nestleder i Utdanningsforbundet Finnmark, Bjørnar Mjøen, ga uttrykk for at Utdanningsforbundet må uttrykke tydeligere hvilket regjeringsalternativ som er å foretrekke. Det er viktig å få den sammensetningen vi ønsker. Jobben vår blir mer trøblete med en blå-blå regjering. Da blir blant annet mange av søknadene om privatskoler innvilga. Og da Utdanningsforbundet Finnmark inviterte fylkets listetopper til debatt, sa representanten fra Fremskrittspartiet at private skoler som eierne kan ta utbytte fra, er helt greit, sa Mjøen. Anita Knapskog fra Hordaland ville ikke gå like langt. Vi må få fram hva forskjellene mellom partiene betyr i praksis, men uten å si hva folk bør stemme, mente hun. Når det gjelder vår innflytelse, har vi et videre perspektiv enn valgkampen, men det er fram til valget at Utdanningsforbundet har mulighet til å surre politikerne til masta, sier Kolbjørg Ødegaard. Knapskog sa også at Utdanningsforbundet må bruke et språk som er mer forståelig for folk flest. Vi er ofte veldig nøye av frykt for å framstå som tabloide, sa hun. Arbeidslivspolitikk Sentralstyremedlem Reidun Blankholm understreka at Utdanningsforbundets fagforeningsperspektiv ikke må glømmes, når partiene skal utfordres i valgkampen. Vi må ikke glømme at vi er en fagforening. Derfor må vi utfordre partiene når det gjelder konsekvenser av endringer i arbeidslivspolitikken. Det finnes eksempler på at medbestemmelse og drøftingsrett er blitt svekka. Det er viktig å ha fokus på dette i valgkampen, sa Blankholm. Ingen anbefaling I oppsummeringen av debatten gjorde Kolbjørg Ødegaard det klart at Utdanningsforbundet ikke bør gi noen vurdering av hvilke partier som er de beste. Det er lett å komme med overbud i valgkampen, men det er det politikerne gjør i ettertid som teller, poengterte hun. Vil det ikke være mer klargjørende å si tydelig fra hvilke partier Utdanningsforbundet er mest enige med? Vi er best tjent med å gå direkte inn i enkeltsaker og gi uttrykk for at vi er enige eller uenige. Vi skal gi tydelig uttrykk for hvilke saker som er viktige for oss, men så får det være opp til hvert enkelt medlem å trekke konklusjonen, sier Ødegaard til Utdanning. Utdanningsforbundets representantskap Består av 51 representanter, valgt av landsmøtet, som møtes minst to ganger i året og behandler saker av overordnet betydning. 4 Utdanning nr. 12/21. juni 2013
5 Færre studieplasser i sverige På tre år har antall studieplasser i høyere utdanning i Sverige minsket med , viser tall fra Riksdagens utredningstjeneste. Ifølge prognosene kommer tallet på studieplasser til å synke med ytterligere fram til 2017, skriver avisa Dagens Nyheter. Rike, gjerrige og fremmedfiendtlige Jo bedre velferdssystemer, desto høyere oppslutning om fremmedfiendtlige partier, skriver forskningsnettstedet gemini.no og viser til en studie ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet. I Europa har Sveits, Østerrike og Norge størst oppslutning om slike partier, ifølge NTNU-forskerne. Tariff Sverige Legger ned alle skoler et av de største friskolekonsernene i sverige, JB education, kvitter seg nå med alle sine skoler. Over elever og nesten 1000 lærere rammes. tekst Knut Hovland Ansatte i barnehager som er medlem av PBL får lønnsøkning lik offentlig sektor. Dette er PBL-barnehagen Soria Moria i Eydehavn i Arendal. ill.foto KRISTIN ELLEfSEN enighet i PBLforhandlingene de ansatte i private barnehager som er medlem av Private Barnehagers Landsforbund (PBL), vil få en lønnsøkning på om lag 3,5 prosent. tekst Paal M. Svendsen Dermed får de privatansatte en lønnsøkning på linje med resultatet i offentlig sektor. Partene startet forhandlingene ved tiden mandag 11. juni, og snaue ni timer senere var man kommet til enighet i mellomoppgjøret. Det har vært ryddige forhandlinger. Vi har fått gjennomslag for våre krav, og profilen på oppgjøret er god for våre medlemmer. Arbeidsgiver har lyttet til oss, sier forhandlingsleder og nestleder i Utdanningsforbundet, Terje Skyvulstad, til udf.no. Protokollen inneholder også tekst knyttet til pensjon og tekst fra et partssammensatt utvalg. Vi er tilfredse med oppgjøret. Det ligger innenfor rammen der vi skal ligge, og det er et lønnsoppgjør på linje med kommunal sektor og andre sektorer, kommenterer administrerende direktør Arild M. Olsen i PBL Av protokollen fra forhandlingene fremgår det og at partene skal avklare unntaksbestemmelser for tariffbinding innen 25. august Vi er overrasket og skuffet over at dette ikke lot seg løse fullt og helt i løpet av forhandlingene. PBLs utgangspunkt er at flest mulig av medlemsbarnehagene skal være bundet av vår hoved- og hovedtariffavtale, men det skal være ordninger som sikrer videre drift i alle barnehager som omfattes av unntaksbestemmelsene, sier Olsen ifølge pbl.no. Fagforbundet og Delta forhandler også med PBL- A. Men denne gangen leverte ikke de tre fagforeningene samlede krav. Da nyheten sprakk først i juni, vakte den stor oppmerksomhet i Sverige. For bare en drøy uke tidligere hadde regjeringen og de to største opposisjonspartiene inngått et forlik som blant annet skulle bidra til å stoppe det som nå skjer med JB Education (tidligere John Bauer-skolene). Ledelsen i konsernet sier til svenske medier at det er sviktende elevgrunnlag som er bakgrunnen for at de nå trekker seg helt ut av skolesektoren. Nye eiere skal være klare til å ta over de fleste av skolene, men disse eierne må først godkjennes av Skolinspektionen. Det tar normalt én til seks måneder. Til sammen er det snakk om over 30 skoler, de aller fleste av dem videregående. Lärarnas Tidning skriver at det ikke er noen selvfølge at de nye eierne blir godkjent de må først overbevise Skolinspektionen om at de vil kunne få til en sikker og trygg drift av skolene framover. Mange ble overrasket over den raske beslutningen fra ledelsen i JB Education. Også den tillitsvalgte fra Lärarförbundet i Sverige som har hatt tettest kontakt med konsernet, Staffan Österman, er overrasket. Han sier at de hadde ventet flere nedleggelser etter at noen JB-skoler ble lagt ned tidligere i år, men ikke at samtlige skulle rammes. Lärarförbundet krever nå at JB Education tar ansvar for å støtte og hjelpe alle elever og lærere som har havnet i en svært usikker situasjon like før sommerferien. Sviktende elevgrunnlag oppgis som årsak til nedleggelsen. FOtO: JoNAS EKSTRöM/ ScANPIx 5 Utdanning nr. 12/21. juni 2013
6 Aktuelt norsk skoleavdeling i Brussel mister godkjenningen fra skoleåret 2013/2014 Den norske avdelingen ved Scandinavian School of Brussels (SSB) må også betale tilbake 4,8 millioner kroner i statsstøtte. Bakgrunnen for vedtaket er at det i tilsyn er avdekket omfattende og alvorlige brudd på sentrale bestemmelser i privatskoleloven. Barnehage Ønsker bemanningsnorm tidligere Om seks og ett halvt år skal antall ansatte per barn i barnehagen økes, med den nylig vedtatte bemanningsnormen. ill.foto Tom-EGIL JENSEN Utdanning i Midt-norge Sonja Holterman til høsten flytter redaksjonen fra oslo til Midt-norge. nå ønsker vi tips fra lesere i nord- og sør-trøndelag og Møre og Romsdal til hva vi bør skrive om. tekst Paal m. Svendsen Jørgen Jelstad Kirsten Ropeid I løpet av en uke i oktober planlegger vi å besøke barnehager, skoler, studenter og forskere fra Rørvik til Røros, og fra Verdal til Volda. I etterkant blir det produsert et eget temanummer fra midt-norge. stortinget vedtok i juni at det skal innføres en bemanningsnorm i barnehagen i Men Øyvind Håbrekke (krf) ville ha bemanningsnorm fra tekst marianne Ruud En bemanningsnorm er det viktigste tiltaket for å sikre kvalitet i barnehagen. Da er det skuffende at ingen andre partier støtter oss i forslaget om å innføre bemanningsnormen fra 2016, sier Håbrekke, som er medlem av Stortingets familie- og kulturkomité, til Utdanning. I dag jobber førskolelærere i andre yrker, blant annet er mange i skolen, påpekte Høyre i debatten. Hva mener du skal til for å rekruttere flere barnehagelærere? Jeg mener en bemanningsnorm er det viktigste, fordi det handler om kvalitet og faglig stolthet. Lønn og gode rammevilkår betyr selvsagt også mye, sier Håbrekke. Komitémedlemmer fra Arbeiderpartiet, Høyre, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet sørget for at bemanningsnorm fra 2020 ble vedtatt. I innstillingen heter det at å fastsette krav til generell grunnbemanning vil være et godt tiltak som bidrar til å sikre kvaliteten i barnehagene og ivareta det enkelte barnet på en god måte. Fra 2020 skal forholdstallet mellom voksne og barn fastsettes til 1:3 for barn under tre år (én voksen per tre barn målt i heltidsplass per årsverk) og 1:6 for barn over tre år (én voksen per seks barn målt i heltidsplass per årsverk). Håbrekke ville også kreve maksimal oppholdstid i barnehager på 47,5 timer per uke, samt utvidet rett til fri fra jobb ved barnehagestart, fra tre dager til to uker. I dette fikk han heller ikke gjennomslag. Frp og Høyre ville prioritere en god og forutsigbar finansiering, samt å få oppfylt den pedagognormen som allerede er vedtatt. Flertallet i komiteen støtter en gradvis opptrapping til to inntak av barn i året. Frp og Høyre ønsket å sikre alle ettåringer rett til barnehageplass uavhengig av når på året de er født, men det ble ikke vedtatt. Marianne Ruud Paal M. Svendsen Kari Oliv Vedvik tips oss! Til venstre ser du navn og bilder av redaksjonen. Vi gleder oss til å treffe deg og kommer tilbake med eksakte datoer for når og hvor vi blir å treffe. Følg med i Utdanning og på utdanningsnytt.no, og last ned app-en «Utdanning». Vi har allerede noen ideer på blokka, men det rører seg mye i utdanningssektoren som vi ikke hører om. derfor håper vi du sender oss en e-post om hva du synes vi bør skrive om fra din landsdel, til 6 Utdanning nr. 12/21. juni 2013
7 Prisar for arbeid med informasjonsteknologi i barnehage Nina Bølgan fekk heidersprisen og Cathrine Darre fekk Gullepleprisen for arbeidet sitt med pedagogisk bruk av IKT i barnehage. Det er fyrste gong Norsk Pedagogisk Dataforening deler ut prisar til barnehagefolk, melder Senter for IKT i utdanningen i ei pressemelding. Ungdomsråd vil legge ned Billefjord skole Ungdomsrådet i Porsanger i Finnmark vedtok nylig at man bør legge ned Billefjord sjøsamiske oppvekstsenter. Dessuten vedtok man også å flytte ungdomstrinnet i Børselv til Lakselv. Vedtaket innebærer å sende seksåringer på én times busstur hver vei for å gå på skole i Lakselv, skriver ságat.no. Spesialpedagogikk se barnas vansker Overdrevent fokus på et barns sterke sider kan føre til at barna ikke får den hjelpen de trenger. ill.foto Tommy ELLINGSEN Man gjør barn en stor urett ved å overdrive dets evner, mener professor i spesialpedagogikk Liv duesund. Hun støtter den amerikanske nevrologen som hevder at lærere må tørre å ta opp elevenes vansker. tekst Sonja Holterman I boka «Syndrombarn» kritiserer den amerikanske nevrologen Martin L. Kutscher trenden med utelukkende å fokusere på barns styrker. Boka handler om barn med diagnoser, men ifølge professor i spesialpedagogikk ved Universitetet i Oslo, Liv Duesund, gjelder dette også de andre. Forskerne frykter at man ikke klarer å hjelpe elevene godt nok dersom man ikke anerkjenner at de har problemer og utfordringer. - Å fokusere ensidig på barns styrker blir galt, enten de har diagnoser eller ikke, sier Liv Duesund. Hun har doktorgrad i spesialpedagogikk og har blant annet forsket på adferdsrelaterte lærevansker. Verdiløs ros Duesund har ikke lest boka, men er godt kjent med diskusjonen. - Spesialpedagogikken er tidligere blitt kritisert for å fokusere for mye på vansker, og vi vet at for stort fokus på vansker forstørrer dem. Å gå for langt i motsatt retning er også uheldig, sier Duesund. Duesund ser at det er en tydelig tendens til at særlig foreldre vil styrke barns selvtillit og selvbilde ved skryt. - Ros uten substans er ikke verdt noe. Man gjør barn en stor urett ved å overdrive deres evner, sier Duesund. Se problemene Kutscher skriver om diagnosene ADHD, aspergers, tourettes og bipolare lidelser, og han mener at lærere spiller en viktig rolle i å gi barn informasjon om sine vansker. Duesund mener at man hjelper barn ved å være realistisk. - Hvordan bør lærere møte elever med ulike vansker? -«Du har jo problemer med å lese og skrive», er for eksempel en direkte og grei ting å si til en elev. Man skal ikke drukne dem i vanskene deres, men for å kunne hjelpe må man definere problemene, sier Duesund. For barnet er vansken reell, og dersom læreren bare fokuserer det barnet kan, blir den bagatellisert og eleven får ikke den hjelpen den trenger, hevder forfatteren i boka. Avhengighet Liv Duesund mener overdreven skryt er uheldig for barn, enten de har diagnoser eller ikke. - Hvilke konsekvenser kan overdreven skryt få? - Barn kan få et urealistisk forhold til egen kompetanse, og kan miste evnen til å strekke seg og yte sitt beste. Hvordan skal man lære hva det vil si å være virkelig god når man får skryt for noe som er helt ordinært, sier Duesund. I tillegg kan man gjøre dem avhengige av skryt. - Et barn som er avhengig av ros, kan få problemer med å ordne opp i noe helt alene, uten tilskuere og uten å få ros for det, sier Liv Duesund. Martin L. Kutscher mener at vanskene ikke «tiltakes» bort. Han argumenterer med at hvis læreren erkjenner vanskene og fokuserer på dem, vil dette hjelpe både barnet og foreldrene. > Les omtalen av Martin L. Kutschers bok på side Utdanning nr. 12/21. juni 2013
8 Aktuelt Vant nordisk mesterskap i matematikk Johanne Weum, Joel Nicolai Estdahl, Thea Kristine Karmisholt, Neethan Pavanendran og Erika Jorunnsdatter Ingilæ fra 9. trinn ved Ekrehagen skole i Tromsø vant Nordic Math Class Competition i København forrige helg, skriver skolens nettsted. Utland Det danske høyrepartiet ville ikke støtte en reform som inkluderte obligatorisk leksehjelp. foto LArS WITTrOCK, SCANPIX DENMArK trygdedrøftingene og 15. mai drøftet organisasjonene årets trygdeoppgjør med arbeidsdepartementet. dansk skolereform uten høyrestøtte de konservative støtter ikke regjeringas reformforslag, fordi regjeringa ikke vil fjerne obligatorisk leksehjelp. tekst Fred Harald Nilssen 6. juni i år trakk De konservative (søsterparti til norske Høyre) seg fra et bredt skoleforlik. Ifølge avisa Politiken krevde partiet at tiltaket ble utsatt til etter neste folketingsvalg, som sannsynligvis blir i Professor Niels Egelund sier til avisa Politiken at han ikke forstår at partiet ville blokkere skoleforliket med et så fornuftig og nødvendig tiltak som obligatorisk leksehjelp. Reformen blir likevel satt ut i livet med støtte fra Venstre og Dansk Folkeparti. Politiken Weekly skriver på lederplass at folkeskolereformen er en milepæl i dansk skolehistorie. Nå skal elevene få en lengre og mer sammenhengende og variert skoledag, heter det. Avisa framhever at dansk skole skal få en skole som kombinerer faglighet med kreativitet og bevegelse med fordypning. Skolen vil også åpne seg mot verden og styrke språkfagene. Fra Unio møtte Erik Orskaug, Kjell Helland, LOP og Liv J. Haug, Utdanningsforbundets pensjoniststyre. Orskaug fremmet krav på vegne av Funksjonshemmedes fellesorganisasjon (FFO), Samarbeidsforumet av funksjonshemmedes organisasjoner (SAFO), Unio, YS og Akademikerne. Pensjonistforbundet og LO stilte egne krav, opplyser Liv Julie Haug i pensjoniststyret i Utdanningsforbundet. Regjeringen og organisasjonene var enige om tallgrunnlaget for reguleringen av grunnbeløpet og pensjonene fra 1.mai Følgende legges til grunn: At ventet lønnsvekst i år er 3,5 prosent. At faktisk lønnsvekst for 2012 er beregnet til 4,0 prosent, det vil si et avvik på 0,25 prosentpoeng fra fjorårets anslag på 3,75 prosent. At faktisk lønnvekst for 2011 på 4,2 prosent ikke gir avvik. Resultat: Lønnsvekst med virkning fra 1.mai 2013: 3,80 prosent (3,76 prosent på årsbasis). Nytt grunnbeløp fra 1.mai 2013: kroner. Alderspensjonistene får en økning på 3,02 prosent (økningen avkortet med 0,75 prosent) statsbudsjettet april var det møte mellom arbeidsdepartementet, Unio, lo og Pensjonistforbundet om neste års budsjett. torgeir Pettersen, leder i Utdanningsforbundets pensjoniststyre, deltok. Unio stilte disse kravene: 1) Økt kvalitet i helse- og omsorgstjenesten (styrke kommuneøkonomien, økning av frie inntekter). 2) Eldresenter/aktivitetssenter for eldre (tilskudd til frivillige organisasjoner/lovfesting av kommunale møteplasser). 3) Den kulturelle spaserstokken (økning av midler, enklere rutiner). 4) Justering i pensjonsbeskatningen (redusere beskatningen for dem med pensjon over kr ). 5) Svart økonomi må bekjempes (det antas at over 100 milliarder unndras beskatning). 6) Eldre må få lov til å jobbe etter 67 år uten trekk i pensjonen, som i privat sektor. 7) Eldre over 67 år som ikke omfattes av retten til fri tannbehandling må få utgiftene dekket. Underreguleringen av pensjonen på 0,75 prosent av den generelle lønnsveksten ble tatt opp. Statsråden avviste enhver diskusjon om dette og viste til pensjonsforliket i Stortinget, ifølge Liv Julie Haug i pensjoniststyret i Utdanningsforbundet. 8 Utdanning nr. 12/21. juni 2013
9 sommeraktiviteter ved de videregående skolene i Buskerud Tilbudet gis til elever i 10. klasse i kommuner som deltar i Ny giv-prosjektet, ifølge fylkeskommunens nettsider. I år tilbys elever ved 10 videregående skoler i fylket sommeraktiviteter i uka før skolestart. Det er flere enn i fjor. Undervisning på engelsk Over 100 tiendeklassinger har vist interesse for en ny internasjonal linje for elever på videregående trinn 1 til høsten. Det trengs minst 27 søkere for at linjen ved Drammen videregående skole skal komme i gang, melder Buskerud fylkeskommune i en pressemelding. Nyutdannete Én av tre får ikke veiledning Veiledning til nyutdannete lærere og førskolelærere kan hindre frafall, men etter ti års satsing er det fortsatt langt igjen til målet om at alle skal få. tekst Jørgen Jelstad Førsteamanuensis Eva Bjerkholt ved Høgskolen i Telemark har skrevet doktoravhandling om nyutdannete og er faglig ansvarlig for nettverket «Veiledning for nyutdannete lærere». - Har man nådd målet om at alle nyutdannete skal få veiledning? Nei, vi er ganske langt unna. Myndighetene har forsøkt å få dette skikkelig i gang siden 2003, men det jobbes fortsatt med å nå alle, sier hun. - Ekstremt viktige år Den siste nasjonale kartleggingen fra 2012 konkluderte med at rundt 70 prosent av de nyutdannete i skolesektoren og 60 prosent i barnehagesektoren får veiledning. Men i kartleggingen kommer det ikke fram hva veiledningsordningene går ut på. Det kan være alt fra to veiledningstimer i året til flere ganger i måneden, sier Bjerkholt. Mange lærere dropper ut av yrket. Hvor viktig er det første året for å hindre frafall? De to-tre første årene er ekstremt viktige. Internasjonal forskning viser at det er der man må satse for å beholde lærerne i yrket. En nokså fersk kartlegging i Norge viste at hver tredje nyutdannete vurderte om de ville fortsette som lærer. Med samfunnets enorme behov for nye lærere har vi ikke råd til at disse faller fra, sier Bjerkholt. Har større oppfølgingsbehov Høyskolelektor Wiebke Klages på Høgskolen i Oslo og Akershus har jobbet mye med førskolelærere i begynnelsen av yrkeslivet. Noen har et godt utviklet støtteapparat for nyutdannete, mens andre steder er det nesten ikkeeksisterende. Det er viktig at barnehagene er klar over at nyutdannete har andre og sterkere oppfølgingsbehov enn nytilsatte med tidligere erfaring fra yrket, sier Klages. Hvor viktig er veiledning for å unngå at førskolelærere slutter i yrket? En del førskolelærere sier at god veiledning det første året har gjort at de har blitt værende i yrket. Skikkelig veiledning kan hjelpe en i å holde fast ved egne idealer som førskolelærer, sier Klages. Veiledning til alle Kunnskapsdepartementet og KS inngikk i 2009 intensjonsavtalen om at alle nye lærere og førskolelærere skulle få veiledning det første året i arbeidslivet. 1 av 3 nyutdannete får ingen veiledning, ifølge en kartlegging fra > Les også hovedsaken på side 12. Førti prosent av de nyutdannete førskolelærerne får ikke veiledning. illustrasjonsfoto ErIK SuNDT Vil ha nasjonale føringer Vi etterlyser nasjonale føringer for ordningen. Nå har noen kommuner et godt system for veiledning, mens andre ikke har noen ting, sier Jan Ola Ellingvåg, leder av Pedagogstudentene. De vil helst ha på plass føringer som setter krav til veilederens kvalifikasjoner, krav til tid avsatt til veiledning og innholdet i ordningen. Altfor mange lærere slutter i jobben etter kort tid, og vi tror en god veiledningsordning er det viktigste grepet vi kan gjøre for å beholde lærerne, sier Ellingvåg. Tips til nyutdannete Se etter mennesker i organisasjonen som kan støtte deg. Behov for råd og veiledning er ikke et tegn på at man ikke er god nok, det er noe man trenger. Juster ambisjonene dine i løpet av året. Noen ganger opp, andre ganger ned. Tenk gjennom hva det realistisk er mulig å få til. Lederen stiller krav til deg, så du skal også stille krav til lederen. Hva trenger du for å gjøre en god jobb? (Kilde: Wiebke Klages, hentet fra den danske forskeren Egon Hedegaard) 9 Utdanning nr. 12/21. juni 2013
10 Aktuelt navn Sykler på for flere læreplasser Flere CV-er der det er oppført læreplass i departement eller direktorat, er målet for Tor-Åge Brekkvassmo. tekst Og FOtO Marianne Ruud Tor-Åge Brekkvassmo (51) Hvem seniorrådgiver i Utdanningsdirektoratet Aktuell Går fra jobb i Utdanningsdirektoratet til prosjektlederstilling med tanke på å etablere et opplæringskontor for statlige virksomheter i Oslo og omegn. Foreløpig kalt «OK Stat». Begynner i ny jobb 24. juni. «Malin er like søt som da jeg så henne som tenåring.» Hvorfor takket du ja til å lede «OK Stat»? Jeg synes det er spennende å få muligheten til å bygge opp noe helt nytt. I hele samfunnet er det stor oppmerksomhet knyttet til det å skaffe nok læreplasser, og forventningene til at offentlig sektor skal oppfylle sin del av samfunnskontrakten, er store. I departementer, direktorater og andre statlige arbeidsplasser er det et stort potensial for å ta inn flere lærlinger. Hvordan skal du drive rekruttering? Jeg vil legge vekt på å få fram hvor givende det er å ha lærlinger. Og for lærlingene er det fint å få på CV-en at du har fått opplæring for eksempel i et departement eller et direktorat. Først og fremst vil det bli tatt inn lærlinger i kontor og administrasjon og IKT-servicefaget. Avdeling for bygg, sikkerhet og tjenester har også meldt at de nå tenker rekruttering via videregående opplæring og da sikkerhetsfaget. Men andre fag som byggfag, elektrofag, anleggsgartnerfag, mekaniske fag, institusjonskokk og så videre, er også aktuelle. Hvilken kjent person ville du hatt som lærer? Som trønder, sportsinteressert og Rosenborg-supporter må det bli Nils Arne Eggen. Han er engasjerende, inspirerende og utdannet lærer og vi har mye å hente på samhandling. Hvem ville du gitt straffelekse? Lance Armstrong og andre idrettsforbilder som har brukt doping. du får holde en undervisningstime for den norske befolkning. Hva handler timen om? Den skal handle om da jeg syklet Himalaya på tvers. En opplevelse for livet. Det er historien om å mestre det fysiske slitet og høyden. Vi syklet over fjell i meters høyde. Men det er også historien om de fattige folkene vi traff underveis. Veiarbeideren som langt oppe i fjellene hakket stein til pukk og kona som samlet småstein, mens det lille barnet på to-tre år krabbet rundt i veikanten. Hva liker du best med deg selv? At jeg stort sett alltid er i godt humør. Jeg er sjelden gretten. Hvilke lag og foreninger er du medlem av? Jeg har ledet funksjonærforeningen i Utdanningsdirektoratet i en årrekke. Jeg sitter også i styret i bedriftsidrettslaget, som har fotballgruppe, skigruppe, løpegruppe, friluftsgruppe og pilatestrening med mer. Jeg synger også i Udir-koret. Hvilken bok har du ikke fått tid til å lese? «Politi» av Jo Nesbø. Jeg er glad i krim. Hva gjør du for å få utløp for frustrasjon? Jeg er sjelden frustrert, men en treningsøkt eller en sykkeltur ville jeg foretrukket. Hvem er din favorittpolitiker? Jens Stoltenberg. Jeg synes han er en god leder. Hva er ditt bidrag i kampen for å redde verden? Jeg sykler fra Holmlia til jobb hver dag, og sykler så mye som mulig ellers også. Hva har du lagt ut på Facebook denne uka? De sender serien «Vi på Saltkråkan» fra 1964 i reprise på NRK nå. Jeg skrev at jeg synes Malin, spilt av Louise Edlind, er like søt som da jeg så henne som tenåring. Jeg la til at jeg lurer på om dagens tenåringer synes hun er like søt. Når jeg legger ut kommentarer på Facebook, er det veldig ofte med glimt i øyet. Hvilke tvangstanker har du? Jeg må ikke bytte jakke eller bukse om morgenen uten at det er planlagt. Da glemmer jeg fort inngangskortet til jobb, nøkler eller mobilen. 10 Utdanning nr. 12/21. juni 2013
11 utdanningsnytt.no U15001.indd Aktuelt Utdanning vant pris for undersøkende journalistikk Journalistene Sonja Holterman og Jørgen Jelstad i Utdanning vant Fagpressens pris for undersøkende journalistikk. TEKST OG FOTO Paal M. Svendsen Journalistene vant den nyopprettede graveprisen for artiklene om de nye spesialskolene. Prisen ble overrakt av gravejournalist Erling Borgen under utde lingen av fagpresseprisene på Bygdøy i Oslo 6. juni. Bakgrunnsarbeidet har tatt seks måneder, og juryen er svært imponert over det omfattende researcharbeidet som ligger til grunn for artiklene, og ikke minst resultatet. Når man har jobbet så lenge og grundig med en sak som man synes er viktig, er det veldig gøy å få en pris for den jobben. Men det viktigste er selvsagt at temaet vi har jobbet med, segregering av sårbare elever ut i spesialtiltak, har blitt satt på dagsordenen gjennom disse sakene i Utdanning, sier journalist Jørgen Jelstad. «Forbilledlig eksempel» I juryens begrunnelse står det: «Stoffet bærer tydelig preg av å bygge på bredt og dyptgående researcharbeid. Så vidt juryen kan forstå, må journalistene ha snudd hver stein de har kommet over på veien mot målet. Resultatet er en flengende avsløring av gapet mellom politiske fyndord og selvskryt på den ene siden, og en alt annet enn ærefull virkelighet på den andre. Artiklene handler om et tema som sjelden vekker oppmerksomhet i andre medier, men som ikke er mindre viktig av den grunn. Gjennom samvittighetsfull granskning av et stort og fragmentarisk bakgrunnsmateriale, samt omfattende intervjuer med representanter for alle kategorier berørte, har journalistene satt søkelyset på forhold som angår svært mange mennesker. Deres nøkterne behandling av fakta i den endelige utformingen, gir stoffet troverdighet, og avsløringene av misforholdet mellom politisk propaganda og stadig uløste problemer, står desto sterkere. «De nye spesialskolene» er et forbilledlig eksempel på hvordan fagpressens kompetanse kan bane vei inn i nye, relevante saksområder.» Andre priser Journalistene Vegard Førland Venli i Kommunal Rapport, Maren Sæbø i Verdensmagasinet X og Titti Brun i Fagbladet fikk hederlig omtale. Bistandsaktuelt vant Fagpresseprisen 2013, og kan med det kalle seg Årets fagblad. Juryen begrunner sitt valg slik: «Bistandsaktuelt har bygget opp sin egen, frittstående ekspertise, og har kunnet gå inn i problemområder som har vært lukket eller Mitt tips 22 Ontario viser vei for skoleeierne Aktuelt 26 Usynlege førskulelærarar Portrettet 28 Balansekunst Gylne øyeblikk 33 Da minstebukken fikk vokse september 2012 Hovedsaken De nye spesialskolene Elevene ingen snakker om Les alle sakene om «De nye spesialskolene» på Vinnerne av Fagpressens gravepris 2013: Journalistene Sonja Holterman og Jørgen Jelstad i Utdanning. ukjent for pressen generelt» og at de har «gravd fram historier som forteller om både vurderingssvikt, mislighold og feilslåtte prosjekter». Journalist Leif Hamnes i Teknisk Ukeblad fikk Fagpressens journalistpris for reportasjen «Mineralmonopolisten». Teknisk Ukeblad ble tildelt digitalprisen, Geir Brekke fikk fotoprisen, Verdensmagasinet X vant designprisen, havna.com og Kampanje fikk markedsprisen, mens NITO Reflex tok forsideprisen. Ansvarlig redaktør Nina Granlund Sæther i Hus & Bolig fikk Fagpressens hederspris for sitt engasjement i redaktørrollen. 11 UTDANNING nr. 12/21. juni 2013
12 12 Utdanning nr. x/x. xxx 2011 Hovedsaken TITTEL
13 Det første året Røykmaskin og evakuering, halal pizzasnurrer, 80 norskstiler på to uker og en lang klem fra en fjerdeklassing. Mye skjer i det første året i jobb for en nyutdannet i skole og barnehage. tekst Jørgen Jelstad Foto Bo Mathisen Martin Mathisen (28) Det er mye å gjøre, men jeg vil ikke kalle det noe praksissjokk, sier Martin Mathisen, lærer ved Gjettum skole i Bærum kommune i Akershus. Han forteller om et første år med god oppfølging. Jeg har hatt to mentorer, noe som har vært veldig bra. Ledelsen har også hatt lav terskel for at vi nye kan spørre og grave. Det er viktig, for man lurer på veldig mye det første året, sier Mathisen. Hektisk har det imidlertid vært. Som nyutdannet i min første jobb ventes det at jeg gjør samme jobben som de lærerne som har vært i jobb i tjue år. Jeg skulle nok gjerne hatt litt mer tid til å reflektere faglig rundt de tingene man gjør og diskusjoner om hva som fungerer bra og dårlig, sier Mathisen. Han sier at nyutdannede som begynner i sin første jobb, bør være forberedt på at det blir mye å gjøre. Mye av jobben er vurderingsarbeid, noe som ikke er så lett å få innblikk i gjennom studiene. Men det er jo ikke noe sjokk, for du vet at du som lærer skal rette og vurdere. Jobb og fritid kan skli litt over i hverandre, og man blir selvsagt sliten i perioder. Likevel vil jeg absolutt fortsette som lærer, sier Mathisen, som har følgende råd til høstens nye lærere. Man får ikke til alt perfekt hver eneste gang, så det gjelder å senke skuldrene litt. Det første året er en ilddåp, og du får virkelig testet deg, sier Mathisen. Beste øyeblikk Det er vanskelig å finne ett konkret eksempel, men det handler om kombinasjonen av å se faglig fremgang hos elever og trivelige hverdagshendelser. For eksempel har jeg hatt et bluesband i en av klassene, og når vi får grooven der, så er det veldig hyggelig. Største flause Det var da hele skolen måtte evakuere fordi jeg i valgfaget Sal og scene hadde et lynkurs i bruk av røykmaskin. Et annet trinn hadde norsktentamen samme dag, så det var flaut. Største overraskelse At så mye har forandret seg siden jeg selv gikk på skolen. For eksempel er bruken av Internett nå en helt normal del av skolehverdagen. Jeg må si at det første året virkelig har fått meg til å mimre. Hvor mange nyutdannede begynner hvert år? Lærere: ca 2600 Førskolelærere: ca 1350 Kilde: Tall for 2011 fra TNS Gallup-kartlegging Hvordan er nyutdannede læreres møte med skolen? Tre av fire arbeidet som grunnskolelærer. En av fire fortsetter med utdanning. Kritiske i vurderingen av lærerutdanningen. Menn mer usikre på sin fremtid som lærer. Tilfredse med måten de ble mottatt på skolen. Mener de mestrer ulike sider ved jobben godt. Minst trygge på å undervise elever med spesielle læringsbehov. Arbeidsledigheten er så godt som ikke-eksisterende for nyutdannede lærere. Kilde: Fra lærerutdanning til skole (Nifu Step-rapport fra 2009) 13 Utdanning nr. 12/21. juni 2013
14 Hovedsaken ny i læreryrket Catrine Flakk Haugen (29) Det første året er litt elsk-hat, smiler Catrine Flakk Haugen, som har hatt sitt første år som lærer ved Nordbytun ungdomsskole i Ås kommune i Akershus. Hun forteller at hun i en periode i vinter var usikker på om hun ville fortsette som lærer. Jeg følte at livet var lite annet enn jobb og tenkte at jeg ikke strakk til, men det endret seg. Nå vil jeg definitivt fortsette. I dag har jeg for eksempel hatt en superinspirerende dag ute på ekskursjon med elevene, sier Haugen. Hun var forberedt på at det første året ville bli tøft, så noe praksissjokk har hun ikke hatt. Av og til føler man på det å stå litt alene i jobben. For eksempel når det kommer til å stole på sine egne vurderinger og om de er gode nok. Det er viktig å spørre om hjelp hos kollegaer og ledelse og ikke tro man er verdensmester med en gang, sier hun. Nå får hun opp åtte elever til eksamen i norsk muntlig. I sitt første arbeidsår. Jeg gruer meg litt til det, men forbereder meg grundig. Det første året har jeg hatt en bratt læringskurve, det er sikkert, sier Haugen. Hun husker at hun gledet seg til å gå fra studenttilværelse til jobb, slik at hun kunne få litt fri i helgene. Der tok jeg grundig feil, sier hun og ler. Beste øyeblikk Vi var på besøk i Aftenposten i forbindelse med et avisprosjekt, og den turen gav flere gode øyeblikk. For det første fordi elevene tok så godt vare på og var så rause med hverandre. Alle ble inkludert. For det andre var de faglig flinke, laget flotte produkter og kunne svare på spørsmål som går langt utover pensum. Da kjente jeg på at vi har gjort noe riktig, og ble stolt. Største flause Det eneste jeg kan komme på akkurat nå er at jeg en fredag etter jobb kom til å koble fra kjøleskapet på personalrommet. Mandagen etter ble jeg møtt av stram lukt og misfornøyde kollegaer uten lunsj. De var heldigvis overbærende med meg. Største overraskelse Hvor åpne og hyggelige elevene er. Det er mange myter og skremselshistorier som spinner rundt ungdomsskoleelever, men de er gjort til skamme. 14 Utdanning nr. 12/21. juni 2013
15 Jeg mener at det har vært en fordel for meg, det har gitt meg en trygg og god start, sier Flacké. Hun har imidlertid også fått kjenne på arbeidspresset og forteller om mye arbeid på kvelder og i helger. Jeg har hatt 40 elever i norsk og opplever å sitte med 80 tekster som skal rettes på to uker. Da vi lærte om elevtekstvurdering på høgskolen, brukte vi én uke på en tekst. Så rettebyrden er til tider ekstrem, sier Flacké, som har noen råd til andre nyutdannede. Ikke forsøk å være en annen type lærer enn det du faktisk er, for elevene er verdensmestre i å gjennomskue slikt. Og det er lov å dumme seg litt ut. By på deg selv, ha det høyt under taket og tillat humor i klasserommet. Da kommer du deg gjennom det meste, tror Kristin. Til slutt har hun et lite hjertesukk. De erfarne lærerne ser gjerne på nye idéer og forslag som litt naive, men det må være rom for å være litt naiv når man er ung og nyutdannet. Det må være lov å prøve seg og gjøre egne erfaringer, ikke bare få høre fra dem som har vært i skolen lenge at «det funker jo ikke», sier Flacké. Beste øyeblikk Den tette relasjonen man får til elevene. Jeg kommer virkelig til å savne de elevene jeg har hatt. kristin Flacké (27) Jeg var en ung, nyutdannet jente med dialekt som skulle være klassekontakt for 10. trinn i Groruddalen i Oslo. Jeg var naturlig nok ganske usikker på hvordan det kom til å gå, men det var ikke noe å bekymre seg for. De store, tøffe Grorudgutta som jeg frykta jeg skulle møte, viste seg egentlig bare å være en illusjon. Nå gleder jeg meg til å bli værende her på skolen fremover, sier Kristin Flacké ved Lindeberg ungdomsskole i Oslo. Hun har undervist i sine to sterkeste fag, norsk og religion, livssyn og etikk (RLE). Største flause Jeg holdt på å få latterkrampe under muntlig eksamen. En elev skulle snakke om aktiv dødshjelp i Oregon i USA, men hun kalte det konsekvent for oregano. Det ble komisk med en så alvorspreget stund som fikk inn et komisk element. Jeg måtte bare si at jeg hadde satt noe i halsen. Men eleven fikk karakter 6, altså. Største overraskelse Hvor kort året er. Man rekker rett og slett ikke over alt man ønsker å gå gjennom. Jim Heiberg (25) Jeg studerte kjemi ved universitetet, men jeg hadde nok litt for store forventninger til at det skulle være mer eksperimenter og bang. Jeg er en undrende person, og det ble for mye teori og for lite praksis på kjemistudiet. Derfor hoppet jeg over på førskolelærerutdanningen, sier Jim Heiberg, som i fjor høst begynte som nyutdannet i Bjerkealléen Kanvasbarnehage i Oslo. Der trives han utmerket. Det var spennende å komme med all den teoretiske ballasten fra skolen og for første gang virkelig se den praktiske verden, sier Heiberg. Han har fått utvikle seg i rolig tempo i Bjerkealléen. Jeg har fått jobbe med oppgaver jeg har kunnet vokse med, og det har vært en gradvis læringskurve, så jeg har ikke følt noe praksissjokk. Jeg har fått stadig litt mer ansvar, og siden april har jeg vært fungerende pedagogisk leder, sier han. Heiberg peker på viktigheten av å bli sett som fersk i faget. Som helt ny trenger man en del bekreftelser på at det man gjør er riktig, og det er viktig med både ros og kritikk. Da får man noe å vokse på, og det gjør at man blir trygg i jobben, sier han. Han råder nyutdannede som skal begynne i sin første jobb, til å ta en dag av gangen. Ikke tenk at man skal forandre barnehageverden fra første dag i jobb. Ta korte skritt, men så mange som mulig. Vær der for barna og bli kjent med dem, for det er tross alt det som er viktig, sier Heiberg. Og mer kjemistudier blir det neppe. Jeg trives bare mer og mer i yrket. Etter dette første året kan jeg ikke tenke meg noen annen jobb, sier han. Beste øyeblikk Da et barn fikk bekreftelse på at hun/han var en fin lekekamerat og venn. Største flause Ikke å følge opp to barn som lekte fotbad. Det resulterte i oversvømmelse på badet. Største overraskelse At jeg føler jeg har jobbet i barnehagen så lenge, men det har bare gått ett år. 15 Utdanning nr. 12/21. juni 2013
16 Hovedsaken ny i læreryrket anne Christine s. Bjørnstad (27) Jeg har valgt riktig! Jeg stortrives, sier Anne Christine S. Bjørnstad. Hun jobber som kontaktlærer for 4. trinn ved Rommen skole i Oslo og ser tilbake på sitt første år som nyutdannet med stor entusiasme. Jeg var lærervikar en periode før jeg begynte på utdanningen, og jeg skjønte da at jeg ville bli lærer. På denne skolen er det en spennende elevmasse med mange ulike kulturer, og som lærer her kan man virkelig gjøre en forskjell, sier Bjørnstad. Hun råder nyutdannede som skal inn i sin første jobb, til å være tydelige fra starten av. Det er viktig å finne gode rutiner slik at elevene blir trygge på hva du venter av dem og hva de kan vente seg av deg. Deretter må man se elevene som dem de er. Hvis noen av dem oppfører seg krevende, ligger det gjerne noe bakom oppførselen, sier Bjørnstad. Det såkalte praksissjokket fikk hun ikke dette året, men heller i sin første time som lærervikar som 21-åring. Da ble jeg sendt rett inn i en ungdomsskoleklasse i Groruddalen i Oslo og skulle undervise i matematikk. Da fikk jeg nok et sjokk, sier Bjørnstad og ler. Men man kommer langt med å være hyggelig med elevene, respektere dem og ikke snakke ned til dem, sier hun. Beste øyeblikk Det er fantastiske øyeblikk hver dag, men jeg husker spesielt da en av guttene i klassen kom midt i timen helt på eget initiativ og ga meg en lang klem, før han gikk videre for å spisse blyanten uten å si noe. Da fikk jeg tårer i øynene. Største flause Det viste seg at jeg hadde uttalt navnet til en elev helt feil siden første dag. Han hadde forsøkt å si fra en gang i starten, men etterhvert bare godtok han at jeg sa det slik. Da han fortalte det etter fem måneder, husket jeg det alltid siden. Det er ikke så enkelt når man har rundt 125 forskjellige elever i uka. Største overraskelse Hvor utrolig glad jeg har blitt i elevene mine, og hvor mye energi de gir meg når jeg er sammen med dem. Jeg overtok kontaktlærerrollen for en klasse etter påske, og det har vært helt utrolig! Jeg visste at jeg hadde valgt riktig yrke, men jeg ante ikke at det å jobbe kunne gi meg så mye glede! Akkurat nå er jeg litt glad for at jeg skal gjøre noe annet, sier hun. Hun mener flere ting kan gjøres bedre for å beholde nyutdannede i læreryrket. Hvordan man blir tatt i mot, er ekstremt viktig, og det må gjøres noe på nasjonalt nivå med veiledningsordningen for nyutdannede, slik at den forplikter mer for skolene. Nyansatte lærere bør også få nedsatt leseplikt for å kunne få oppfølging og veiledning, sier Sandholtbråten, som forteller om en arbeidsmengde som til tider har vært voldsom. Jeg visste før jeg begynte at dette ikke var en åtte-til-fire-jobb, men at det var så mye, var jeg ikke klar over, sier hun. Hun har en mastergrad i samfunnsfagdidaktikk og gledet seg til å undervise i sitt fagfelt, nemlig samfunnsfag. Men så fikk jeg kun to timer samfunnsfag i uka. Skolene må bli mer bevisste når det gjelder å bruke kompetansen til lærerne som kommer inn, for vi vil jobbe med det vi har god kompetanse i. Man må se på nyutdannede som en ressurs med masse kunnskap og som har lyst til å bidra. Når man som nyutdannet ikke finner rom for å bidra, skaper det frustrasjon, sier hun. ida sandholtbråten (27) Jeg hadde høye forventninger, men ting ble nok litt annerledes enn jeg hadde ventet, sier Ida Sandholtbråten. Hun har hatt sitt første år som lærer ved Lindeberg skole, en ungdomsskole på østkanten i Oslo. Sandholtbråten gikk fra en stilling som leder av Pedagogstudentene til sin første lærerjobb. Foreløpig blir det med det ene året, for nå går hun over i jobb som breddekoordinator for Oslo Turnforening. Beste øyeblikk Jeg hadde en elev oppe i muntlig engelsk som lå sånn midt på treet faglig, og han skulle snakke om noe han var interessert i. Da la eleven ut om Manchester United på perfekt engelsk i sikkert ti minutter. Det var et fantastisk øyeblikk. Største flause Lindeberg skole har over 80 prosent minoritetsspråklige elever, og jeg klarte å bake pizzasnurrer som ikke var halal. For å si det sånn, de ble ikke spist. Største overraskelse Hvor lett det er å ha god kontakt med foreldre. Det er alltid noen telefonsamtaler man gruer seg til og tenker at er vanskelige å ta, men så viser det seg at foreldrene bare er veldig glade for tilbakemeldinger og oppfølging. 16 Utdanning nr12/21. juni 2013
17 ida Christine Flaten (26) Når du kommer ut i jobb, får du gjerne råd om at du ikke bør ta på deg for mange oppgaver det første året, men så vil du jo gjerne være med på alt, sier Ida Christine Flaten, som har hatt sitt første år som førskolelærer i Betha Thorsen Kanvasbarnehage på Frogner i Oslo, en barnehage med 125 barn. Hun sier hun har hatt god oppfølging av pedagogisk leder, og at hun har fått prøve seg på det meste i sitt eget tempo. Jeg gruet meg litt til foreldresamtaler, hvor vanskelige ting av og til må tas opp. Man lager seg gjerne de verste scenarioene i hodet, men de forekommer jo veldig sjelden. Ting er stort sett ikke så skummelt som man tror, sier Flaten. Hun ble førskolelærer rett og slett fordi flere venninner dro henne med til Kristiansand for å studere. De skulle flytte dit og begynne på lærerutdanningen og sa til meg: «Bli med oss, så søker du på et eller annet». Jeg tittet gjennom studietilbudene og søkte på førskolelærer, og der trivdes jeg kjempegodt, sier Flaten, som gleder seg til å fortsette i jobben. Fra høsten blir jeg pedagogisk leder her i barnehagen. Det er kjekt at man kan avansere litt. Jeg setter veldig pris på å ha vært førskolelærer ett år først, med en god pedagogisk leder over meg. Da har jeg fått ta del i alle oppgaver, men uten å sitte med det endelige ansvaret, så nå er jeg klar, sier Flaten. Beste øyeblikk Mine beste øyeblikk er sammen med barna. Jeg ler masse hver dag, noe jeg setter stor pris på. For eksempel da jeg sitter ved frokosten sammen med ei jente på fire år som spør meg om jeg kan knekke knekkebrødet hennes. Jeg spør «hvorfor det?», og hun svarer, fordi det er KNEKKEbrød, vel. Største flause Kanskje ikke helt en flause, men da jeg kom fra Kristiansand etter studietiden, hadde jeg med meg et merkelig tonefall. Jeg snakket ikke Kristiansands-dialekt, men jeg hadde tatt med meg sørlandstonefallet. Så begynte flere av barna å herme etter dette rare språket mitt, og det var selvsagt ikke helt heldig. Det har rettet seg opp nå, og godt er det. Største overraskelse Jeg trodde det skulle bli vanskeligere å bli kjent med alle barna i barnehagen, men det var det ikke. I barnehagen vår er det en resepsjon, hvor vi bytter på å sitte. Der møter man alle foreldrene, og man lærer seg navnene på alle barna veldig fort. 17 Utdanning nr. 12/21. juni 2013
18 Kort og godt «En svale gjør ingen sommer. Men den gjør hva den kan.» Villy Sørensen, dansk forfatter og filosof ( ) Nynorske festspel Bok+fotball Utdanning ønsker alle våre lesere en riktig god sommer Helse Færre barn røyker Jubileum Teater om sterk kvinne FOTO: INGER STENVOLL Kan nynorske fotballbøker inspirere lokale fotballtalent? Det får vi svar på når forfattar Atle Berge tek med «Keeperkongen» og dei andre bøkene om Barcelona-gjengen til Volda stadion under Dei nynorske festspela. «Keeperkongen» er Atle Berge si tredje bok i fotballserien om Barcelona-gjengen. Han les frå bøkene før borna får prøve å lage mål på forlagsredaktør for barne- og ungdomslitteratur i Samlaget, Ragnfrid Trohaug. Ho har rykte som rågod keeper. Volda er ein stor jentefotballklubb, med jentelag på alle alderssteg. Difor er det ekstra kjekt at keeperkongen i boka er ei kvinne. Den årvisse Tine fotballskule blir arrangert same veka, og dette vil vere ei fin avrunding på fotballveka, seier dagleg leiar Åse Leikanger i Volda Turn og Idrettslag på nettsidene til Aasentunet. I Sverige er tallet på barn som røyker eller snuser i siste året på ungdomsskolen, 9. trinn, gått betydelig ned. Røyking blant guttene på dette klassetrinnet gikk ned fra 21,3 til 17,4 prosent mellom 2010 og Blant jentene var tilsvarende reduksjon fra 28,6 til 23,5 prosent, skriver Dagens Nyheter. Avisa viser til tall fra CAN, Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning. Tallet på barn på dette alderstrinnet som røyker eller snuser, har ikke vært så lavt siden disse undersøkelsene begynte i Da røkte 41 prosent av guttene og 47 prosent av jentene. Det er en svært klar sammenheng mellom røyking blant barn og røyking blant foreldre. Blant elevene som sier at ingen av foreldrene bruker tobakk, svarte 19 prosent at de bruker tobakk sjøl. 32 prosent av barna som sier at minst en av foreldrene røyker, røyker sjøl. Det kan se ut som om risikoen for at barna begynner å røyke er større om mor røyker enn om far gjør det. Elsa Laula Renbergs livshistorie går rett inn i kjernen av hva jubileene for stemmeretten og språkåret 2013 samt grunnlovsjubileet 2014 handler om. Det skriver Åarjelhsaemien Teatere i presentasjonen av forestillingen «Elsa Laula Kvinnen som sprengte grenser». Elsa Laula Renberg var seksbarnsmor, reindriftssame og politiker. Hun ble født for 136 år siden. I 1904 var hun med og stiftet verdens første sameforening, og hun var drivkraften bak det første landsdekkende samemøte i Trondheim 6. februar Forestillingen hadde premiere 17. februar i fjor, men vil i sommer og høst bli spilt ved ulike markeringer av hundreårsjubileet for kvinners stemmerett. Åarjelhsaemien Teatere og Nord-Trøndelag Teater har sammen laget forestillingen om den samiske kvinnen som sprengte grenser. Nordland Teater har vært samarbeidspartner med turné- og teknisk avvikling. Elsa Laula Renberg var seksbarnsmor, reindriftssame og politiker. Nå har Åarjelhsaemien Teatere og Nord-Trøndelag Teater laget forestilling om henne. FOTO: ÅARJELHSAEMIEN TEATERE Språk Generasjonsskifte i samisk Rekruttering av mastergradsstudenter og doktorgradsstipendiater i samisk språk må prioriteres de neste fem seks årene. Vi står foran et generasjonsskifte i løpet av få år, og eldre språkforskere må erstattes av yngre krefter. Det var én av konklusjonene etter at representanter for Sametingsrådet i vår hadde møte med representanter for samiske forskningsmiljøer for å drøfte temaene i samisk forskning. Jeg merket meg at vi fikk et entydig råd om at Sametinget bør fortsette å prioritere stipend til dem som tar høyere utdanning i samiske språk. Jeg oppfordrer særlig nordsamisk ungdom til å ta høyere utdanning i lulesamisk og sørsamisk språk, sier Sametingets visepresident Laila Susanne Vars på Sametingets nettside. 18 UTDANNING nr. 12/21. juni 2013
19 Ut i verden England Suksess med frukost Forsøket i Blackpool med gratis frukost i barneskolen har vore ein suksess, konkluderer ei forskargruppe frå Northumbria University. Tyskland Forsøket har ført til betre helse. Dessutan kjem ungane sjeldnare for seint på skolen, heiter det i forskningsrapporten, melder BBC News elevar i barneskolen har fått tilbod om mjølk, jus, kornblanding og brød på skolen. Det har ført til at kosthaldet til elevane, sett i stort, er blitt betre. Dessutan er ungane meir vakne og opplagte i undervisninga. Klassestyrar Neil Hodgkins ved Devonshire Primary School seier at når ungar som før kom til skolen med lite eller ingenting i magen nå får næringsrik kost, framstår dei som livlegare og meir innstilt på å prestere i timen. Styresmaktene i Blackpool har nå bestemt at tiltaket, som starta i januar i år, skal halde fram til i mars Tyskland Omsorgsplass til alle Flomvern som elevarbeid Skoleelevar i Leipzig er med og stablar sandsekker. Leipzig er knutepunkt for fleire elvar, og flaumen i elvane var i juni større enn på mange år. Skolebarn måtte hjelpe til med å byggje midlertidige demningar mot vatnet med sandsekker. Både skolar og barnehagar vart påverka av den kraftige flaumen. FOTO: SCANPIX Frå første august i år har alle barn over eitt år i Tyskland rett til eit omsorgstilbod utafor heimen. For at fleire innvandrarfamiliar skal nytte seg av dette tilbodet, tilrår Fagrådet for den tyske skipinga for integrasjon og migrasjon (SVR) at det blir lagt vekt på betre informasjon om tilbodet, mindre barnegrupper, fleirspråklege tilsette og foreldremøte spesielt tilrettelagt for innvandrarfamiliane. Gruppa er sterkt i mot den vedtekne kontantstøtta. Frå før har barn over tre år rett til barnehageplass, melder Taz.de. USA Jamaica Pakistan Nivådelinga er tilbake Vil eksportere lærarar Lærarane protesterer I 2009 grupperte 71 prosent av fjerdeklasselærerne elevane sine etter dugleik. I 1998 grupperte 28 prosent av lærarane samme klassetrinn på samme måte. Det er National Assesment of Educational Progress (Nasjonal vurdering av utvikling i utdanning) som har kome fram til dette, ifølgje New York Times. Å gruppere elevane etter kor dyktige dei er, er på veg tilbake for fullt i skolen i USA. Men ifølgje forskaren Tom Loveless skjer det mest i det skjulte. Difor vekkjer det lite debatt. Statsminister Portia Simpson Miller har fått spørsmål frå Tanzania om å sende lærarar, særleg matematikklærarar og naturfaglærarar, frå Jamaica til Tanzania. Fleire i Jamaica synest dette er ein god idé, sidan landet ikkje har råd til å sysselsetje alle lærarane sine, melder The Gleaner.com. Parlamentsmedlem og fagrørsleleiar Kavan Gayle har likevel åtvara mot tiltaket. Han minner om at på fly blir vi tilrådd å først ta på vår eiga surstoffmaske før vi hjelper andre, om ei krise skulle oppstå. Jamaica må først finne ei god løysing på sitt eige lærarproblem, og hjelpe andre etterpå. Elles kan det bli mange uheldige konsekvensar av hjelpa, meiner han. Den pakistanske lærarorganisasjonen Punjab Teachers Association krev lønnsløft for alle sine medlemmer. Chaudhry Taj Qaisar frå organisasjonen seier til avisa Dawn at på grunn av den kraftige prisstiginga er det blitt umuleg for offentleg tilsette å gjere opp sine økonomiske plikter. I tillegg til tiltak for løn vil lærarane ha sjukeforsikringar, særleg for dei ti dyraste sjukdommane. Lærarane krev også betre regulering av lærarlønningane. Organisasjonen planlegg store demonstrasjonar for å framføre sine krav. 19 UTDANNING nr. 12/21. juni 2013
20 Mitt tips Har du et tips som du vil dele med andre? Send det til Merk e-posten «Mitt tips».. Dagfinn Antonsen Hvem Inspektør og lærer ved Lavangen ungdomsskole. Aktuell Har hatt en uke med kunstprosjektet «Journal» for elever på 7. trinn. Bader, spiser og lærer En uke med sanseinntrykk ga ungdommene i Lavangen lyst til å lære mer, mener Dagfinn Antonsen, inspektør ved Lavangen ungdomsskole. TEKST Sonja Holterman FOTO Vebjørg Hagene Thoe Iskaldt vann biter i leggene, men elevene stanser ikke. 7. klasse på Lavangen skole i Troms hadde i vinter en annerledes skoleuke, og den begynte med isbading. Minusgrader over havflaten og rett over null under, men elevene dukker under. De aller fleste. Fotograf og kunstner Vebjørg Hagene Thoe sto klar med kameraet da de brøt overflaten. - Isbadinga var inspirerende. Elevene testet sine egne grenser, og mange fikk et nytt syn på sine medelever, sier inspektør og ansvarlig for gjennomføringen av opplegget på Lavangen, Dagfinn Antonsen. To kvinnelige kunstnere som kaller seg Lofoten Ladies, hadde tidligere besøkt Lavangen ungdomsskole og kontaktet Antonsen med spørsmål om å få kjøre et kombinert kunst- og forskningsprosjekt sammen med 7. klasse på skolen. - Vi syntes det var mye å sette av en hel uke til opplegget, men etter å ha sett planene og snakket med kunstnerne, bestemte vi oss for å si ja, sier Dagfinn Antonsen. Han fulgte opplegget tett hele uka og angret ikke på beslutningen. - Elevene gikk glipp av noe undervisning, men de fikk veldig mye annet. Det er jo mange som har skoleturer som avslutning på 10. klasse, og da synes de at den kommer for seint. Rett før man skal slutte, blir man knyttet sammen. Den uka vi har hatt, har vært som en sånn tur, og mer enn det, sier Antonsen. Estetiske fag Grethe Winther-Svendsen og Vebjørg Hagene Thoe er kunstnerne i Lofoten Ladies, og de har i mange år bidratt med prosjekter for Den kulturelle skolesekken. Uka i Lavangen var likevel spesiell. De to kunstnerne ville prøve ut mange ulike opplegg for ungdomsskoleelever og skal skrive en forskningsrapport om resultatene. Uka ble kalt «Journal». Hver dag fikk elevene nye utfordringer. Mandag var det bading og fotografering. - Dette var noe nytt for dem. Det var ikke de man kanskje trodde var tøffest, som hoppet uti først. Det var mange som ikke trodde at de kunne klare det, og som ble stolte av seg selv da de gjorde det, sier Antonsen. Skattejakt Tirsdag ble de sendt ut i bygda for å dokumentere omgivelsene de lever i. Oppgaven ble kalt «Skattejakten», og elevene kom tilbake med bilder av alt fra private hjem, barnehagen, havet og offentlige bygg. Kunstnerne var imponert over «blikket» elevene plutselig fikk. - De så sine vante omgivelser med nye øyne. «Hvor stilig», «hvor grusomt» og «dette har jeg ikke lagt merke til før», var noen av kommentarene elevene kom tilbake med, sier Vebjørg Hagene Thoe. Resten av uka gikk med til språkspill hvor elevene diskuterte lokale ord og uttrykk, og til matkunst. - Vi diskuterte hva man kan spise og ikke, og elevene laget koldtbord med tørrfisk, tørket hvalkjøtt, røykelaks og fenalår, sier Hagene Thoe. Dagfinn Antonsen søkte om støtte til prosjektet fra Kultur i Troms og fikk det. Det er han glad for. - Dette var et krevende prosjekt, men elevene hadde en fantastisk uke og har fått mer inspirasjon til å jobbe i alle fag, sier han. «Journal» Et kunstprosjekt med Lofoten Ladies som har bidratt med mange pedagogiske prosjekter for «Den kulturelle skolesekken.» Målet med prosjektet er å lære ungdom å bruke det visuelle språket for å formidle tanker og følelser. 20 UTDANNING nr. 12/21. juni 2013