1. mai april Landsoverenskomst for spesialist helsetjenesten. Handels- og Servicenæringens Hovedorganisasjon - PDF
1. mai april Landsoverenskomst for spesialist helsetjenesten. Handels- og Servicenæringens Hovedorganisasjon
Download "1. mai 2006 30. april 2008. Landsoverenskomst for spesialist helsetjenesten. Handels- og Servicenæringens Hovedorganisasjon"
1 Landsoverenskomst 1. mai april 2008 Landsoverenskomst for spesialist helsetjenesten mellom Handels- og Servicenæringens Hovedorganisasjon og Landsorganisasjonen i Norge/ Fagforbundet
2 LANDSOVERENSKOMST FOR SPESIALISTHELSETJENESTEN
3 FORORD Tariffavtalen mellom partene består av to deler, Hovedavtalen som del I og Landsoverenskomsten som del II. Hovedavtalene er dels inngått med sammenslutninger (LO og YS) og dels med forbund (Parallellavtalen) alle foreligger som egne dokumenter. Nevnte avtaler er bygget opp slik at de kan praktiseres ved siden av hverandre. Hovedavtalene har for HUK-området fått et tillegg som er trykket sammen med denne landsoverenskomst under Tillegg til Hovedavtalen (del I). Hovedavtalen HSH-LO og Landsoverenskomsten gjelder for følgende forbund/foreninger: Fagforbundet Musikernes Fellesorganisasjon Fellesorganisasjonen Hovedavtalen HSH-YS og Landsoverenskomsten gjelder for følgende forbund/foreninger: KFO Negotia Parat Norsk Radiografforbund Bibliotekarforbundet Det Norske Maskinistforbund Parallellavtalen og Landsoverenskomsten gjelder for følgende forbund/foreninger: Den norske lægeforening Norsk Psykologforening Siviløkonomene Den norske kirkes presteforening Den Norske Tannlegeforening Norsk Forskerforbund Norsk Sykepleierforbund Utdanningsforbundet Norsk Ergoterapeutforbund Norsk Fysioterapeutforbund Samfunnsviternes Fagforening Universitet- og Høyskoleutdannedes Forbund Det Norske Diakonforbund NITO ***** Landsoverenskomsten bruker noen ganger begrepet sammenslutninger. I slike tilfeller er bestemmelsen ment å gjelde forbund/foreninger som ellers er med i sammenslutning, med mindre annet fremgår av sammenhengen eller avtalebestemmelse
4 INNHOLDSFORTEGNELSE FORORD 2 DEL I HOVEDAVTALEN 8 DEL II LANDSOVERENSKOMST FOR SPESIALISTHELSETJENESTEN 8 KAP. 1 8 FELLESBESTEMMELSER SPESIALISTHELSETJENESTEN 8 1 VIRKEOMRÅDE Hovedregel Deltidsstillinger Hjemmel for å avtale andre vilkår 8 2 ANSETTELSE Formkrav Kvalifikasjoner Deltid/midlertidig tilsatt Innhenting av helseopplysninger ved ansettelse 9 3 OPPSIGELSE, OMPLASSERING Formkrav Oppsigelsesfrister Innskrenkning/rasjonalisering Omplassering 10 4 ARBEIDSTID Definisjon ,5 timer Vaktordninger Hvilepauser Arbeidstidens inndeling Helgeaftener o.l GODTGJØRING FOR SÆRSKILT ARBEIDSTID M.M Avgrensninger Lørdags- og søndagstillegg Helge- og høytidstillegg Kvelds- og nattillegg Erstatning av fridag Dag- eller timelønte arbeidstakere som har fri søn- og helgedager Tillegg 14 6 OVERTID FORSKJØVET ARBEIDSTID Definisjon Avgrensning Arbeidstaker i ledende stilling/arbeidstaker i særlig uavhengig stilling
5 6.4 Divisor Prosenttillegg for arbeidstakere med dagarbeidstid Prosenttillegg for arbeidstakere med skift-/turnusarbeid Overtid etter tilkalling Forskjøvet arbeidstid 16 7 FERIE Erstatning av ferie Utbetaling av feriepenger Avtalefestet ferie 17 8 LØNN UNDER SYKDOM, SVANGERSKAP, FØDSEL OG ADOPSJON Utbetaling av lønn Sykdom Svangerskap, fødsel og adopsjon Barns og barnepassers sykdom 21 9 LØNN UNDER AVTJENING AV VERNEPLIKT Førstegangstjeneste/repetisjonsøvelser Lønnens størrelse YTELSER ETTER DØDSFALL/ GRUPPELIVSFORSIKRINGER Etterlatte Heltidstilsatte Deltidstilsatte Forsikringssummens begunstigelse Begravelsesbidrag Forsikring ERSTATNING VED YRKESSKADE/YRKESSYKDOM Yrkesskade Skade på reise Tap i fremtidig erverv Ménerstatning Død Samordning av 10 og Samordning av reglene med lov om yrkesskadeforsikring Forsikring LØNNSANSIENNITET OG ANDRE LØNNSBESTEMMELSER Hovedregler Ansiennitet for ekstrahjelp og timelønte Lønn for deltidsstillinger Timelønnet arbeid/ekstrahjelp Avlønning av vikarer STEDFORTREDERTJENESTE/KONSTITUERING Plikt til å utføre stedfortredertjeneste Stedfortredertjeneste i høyere lønnet stilling Ferie/ferievikariat Konstituering PERMISJON PENSJON
6 KAP LØNNSBESTEMMELSER Stillinger omfattet av et sentralt fastsatt minstelønnssystem Lønnsreguleringer for tariffrevisjonen Regulering 2. avtaleår Stillinger omfattet av lokal lønns- og stillingsinnplassering Trekk av pensjon Beregning av måneds-, uke-, dag- og timelønn Tillegg/godtgjøringer Innbetaling og satser for felles OU-fond på HUK-området Overgangsbestemmelser for lønn og lønnssystem 32 KAP FORHANDLINGSBESTEMMELSER Lønnspolitikk Lokale forhandlinger innenfor sentralt avsatt økonomisk ramme Årlig lønnsregulering av stillinger som får sin lønn fastsatt lokalt Administrativ regulering av lederlønn Andre forhandlinger 35 KAP VARIGHET 35 KAP LÆRLINGER Formål Definisjoner Læretiden Lønn lærekandidater Prøveavleggelse Rekruttering Ubekvemstillegg Overtid Annet arbeid Sykelønn og fødselspenger/adopsjonspenger Gruppelivsforsikring Bruttolønn 38 VEDLEGG 1 39 LOKALE FORHANDLINGER Forhandlingsbestemmelser Forhandlingssted Parter Tvist Lønnspolitikk Protokoll Beregning av pott
7 VEDLEGG 2 41 ETTER- OG VIDEREUTDANNING Innledning Opplæringsutvalg Kompetanseutvikling Små og mellomstore virksomheter Særskilte utfordringer Støtte til livsopphold ved utdanningspermisjon Tiltaksplan 42 VEDLEGG 3 43 FORSKJØVET ARBEIDSTID 43 VEDLEGG 4 44 SÆRSKILTE BESTEMMELSER Definisjoner m.v Tilleggsytelser ved yrkesskade Tjenestereiseforsikring ved utenlandsreise Kollektiv gruppelivsforsikring Kollektiv ulykkesforsikring i fritiden Generelle forsikringsbestemmelser 46 TILLEGG TIL HOVEDAVTALEN (DEL I) 47 KAP ARBEIDSMILJØUTVALG Innledning Oppgaver og ansvar Utvalgets sammensetning Konstituering Utvalgets møter Utvalgets saksbehandling Beslutningsdyktighet og avstemming 49 KAP STYREREPRESENTASJON Generelt Lokal avtale Ansattes representant Valg av ansattes representant Valgstyre Funksjonstid Igangsetting av ny virksomhet 51 KAP TJENESTEFRI M.V Tillitsvalgte og tjenestefri Permisjon med lønn Permisjon uten lønn Medlemsmøte i arbeidstiden Særlig krevende tillitsverv
8 KAP PERSONALPOLITISKE RETNINGSLINJER Samarbeid Omstilling m.v. i virksomheten Særlig om yrkeshemmede arbeidstakere Misbruk 53 KAP PERMITTERING
9 DEL I HOVEDAVTALEN DEL II LANDSOVERENSKOMST FOR SPESIALISTHELSETJENESTEN KAP. 1 FELLESBESTEMMELSER SPESIALISTHELSETJENESTEN 1 VIRKEOMRÅDE 1.1 Hovedregel Denne Landsoverenskomst gjelder for alle arbeidstakere i et fast forpliktende arbeidsforhold med en på forhånd fastsatt arbeidstid (eventuelt gjennomsnittlig arbeidstid) pr. uke, dog med de unntak som er nevnt i de enkelte paragrafer. Landsoverenskomsten omfatter virksomheter som går inn under Spesialisthelsetjenesteloven av 2. juli 1999 og andre virksomheter som er avtalt lagt inn. 1.2 Deltidsstillinger Med deltidstilsatte forstås arbeidstaker som har et fast forpliktende arbeidsforhold med en på forhånd fastsatt arbeidstid (eventuelt i gjennomsnitt) pr. uke, som er mindre enn den som gjelder for heltidstilsansatte i samme arbeidsområde. 1.3 Hjemmel for å avtale andre vilkår Partene kan avtale at lønns- og arbeidsvilkår for bestemte grupper arbeidstakere skal fastsettes på annen måte enn det som fremkommer i denne Landsoverenskomst. 2 ANSETTELSE 2.1 Formkrav Ansettelser skal skje skriftlig, jf. arbeidsmiljøloven
10 2.2 Kvalifikasjoner Ved ansettelser og opprykk skal det i første rekke tas hensyn til søkernes kvalifikasjoner (teoretisk og praktisk utdanning samt skikkethet for stillingen). Når søkere av begge kjønn står kvalifikasjonsmessig likt, foretrekkes kvinnelig søker når dette kjønn er underrepresentert. Når søkere for øvrig står kvalifikasjonsmessig likt, foretrekkes den søker som har lengst tjeneste i virksomheten. 2.3 Deltid/midlertidig tilsatt Det skal som hovedregel tilsettes i full stilling, med mindre omfanget av arbeidet etter en vurdering av arbeidssituasjonen tilsier noe annet. Arbeidsgiver skal generelt informere og drøfte bruken av deltidstillinger med de tillitsvalgte. Det samme gjelder for bruk av innleid arbeidskraft og midlertidige tilsettinger, jf. arbeidsmiljølovens bestemmelser om midlertidige stillinger. Unntatt herfra er vikariater. Dersom forholdene ligger til rette for det gis deltidsansatte, ved ledighet i stilling, fortrinnsrett til å utvide sin arbeidsavtale inntil hel stilling. Det forutsettes at den deltidsansatte er kvalifisert for stillingen 2.4 Innhenting av helseopplysninger ved ansettelse Det henvises til arbeidsmiljøloven OPPSIGELSE, OMPLASSERING 3.1 Formkrav Oppsigelse skal skje skriftlig, jf. arbeidsmiljøloven 15-4 (1). 3.2 Oppsigelsesfrister Hovedregel dager Som hovedregel gjelder en gjensidig oppsigelsesfrist på 3 måneder regnet fra den 1. i påfølgende måned. Vedrørende eldre arbeidstakere mv., se arbeidsmiljøloven 15-3 (2) og (3). For arbeidstakere som er tilsatt med en prøvetid på inntil 6 måneder og for arbeidstakere som er inntatt til å utføre et arbeid av forbigående art av inntil 2 måneders varighet gjelder en gjensidig oppsigelsesfrist på 14 dager regnet fra oppsigelsesdagen Andre frister Ved oppsigelse av arbeidsavtaler i henhold til arbeidsmiljøloven 14-9 før avtalens utløp, gjelder en gjensidig oppsigelsesfrist på 1 - en - måned regnet fra oppsigelsestidspunktet
11 3.3 Innskrenkning/rasjonalisering Ved innskrenkning/rasjonalisering skal, under ellers like vilkår, de med kortest tjeneste innenfor vedkommende arbeidsområde i virksomheten sies opp først, jf. arbeidsmiljøloven 15-7 (2 ) og gjeldende hovedavtale. 3.4 Omplassering Ved omplassering/overgang til lavere lønnet stilling i samme virksomhet pga. sykdom, skade, rasjonalisering eller andre grunner som ikke skyldes arbeidstakerens forhold, skal arbeidstakeren som hovedregel beholde sin nåværende faste årslønn som en personlig ordning. Det er en forutsetning av at arbeidsforholdet har vart i minst 1 år. Ved yrkesskade skal lønnen til enhver tid svare til den lønnsutvikling vedkommende opprinnelig ville hatt. 4 ARBEIDSTID 4.1 Definisjon Arbeidstid er den tid arbeidstaker etter lov og avtale står til disposisjon for arbeidsgiver. Aktivt arbeid regnes i sin helhet med i arbeidstiden, mens hjemmevakt medregnes forholdsmessig, jf. pkt ,5 timer Den ordinære arbeidstid skal ikke overstige gjennomsnittlig 37,5 timer pr. uke, jf. arbeidsmiljøloven ,5 timer Ukentlig arbeidstid skal ikke overstige gjennomsnittlig 35,5 timer i følgende tilfelle: 1. I turnusordninger hvor ordinært arbeid må utføres mellom kl og kl og/eller minst hver 3. søndag. 2. Ved døgnkontinuerlig skiftarbeid timer Ukentlig arbeidstid skal ikke overstige gjennomsnittlig 33.6 timer ved helkontinuerlig skiftarbeid eller i sammenlignbare turnusordninger. 4.3 Vaktordninger Behovet for og omfanget av vaktordninger skal drøftes med arbeidstakernes tillitsvalgte før vaktordningen iverksettes, jf. arbeidsmiljøloven Arbeidstakere over 55 år kan fritas for nattevakter etter individuell vurdering dersom de selv ønsker det og forholdene ligger til rette for det
12 Vaktplan Vaktordningen skal innarbeides i en plan (jf. arbeidsmiljøloven 10-3, 10-1, 10-4 og 10-5). Arbeidstakerne plikter å delta i den vaktordning som blir etablert Vakt på vaktrom Arbeidstid Vakt på vaktrom er passiv arbeidstid, jf. arbeidsmiljøloven 10-4 (2). Timetallet for vakt på vaktrom regnes etter forholdet 1:1. Dersom vakt på vaktrom medfører hyppige utrykninger i den passive perioden og ikke lenger samsvarer med arbeidsmiljøloven 10-4 (2) skal arbeidstidsordningen tas opp til drøfting med de tillitsvalgte. Betalingsbestemmelse En time vakt på vaktrom skal betales med 1/3 timelønn. Betaling for vakten reduseres ikke ved utrykning. Nattillegg, lørdags- og søndagstillegg og helgetillegg betales for det omregnede timetall. Utrykning Ved utrykning på vakt betales timelønn pluss 50 % for faktisk medgått tid pr. vakt avrundet til nærmeste halve time (14 minutter eller mindre strykes, 15 minutter eller mer forhøyes til 1/2 time). Det betales timelønn % ved utrykning på helge- og høytidsdager, på påskeaften samt mellom kl og kl pinse-, jul- og nyttårsaften Hjemmevakt Med hjemmevakt forstås en vaktordning som består i at vakthavende er tilgjengelig slik at vedkommende kan varsles på den måten som virksomheten finner formålstjenlig. For hjemmevakt gjelder arbeidsmiljøloven bestemmelser. Ukevakt/døgnvakt/helgevakt Med ukevakt forstås en vakt utenom den ordinære arbeidstid fra arbeidstidens slutt på en ukedag til arbeidstidens begynnelse på tilsvarende dag i uken etter. Med døgnvakt forstås en vakt fra arbeidstidens slutt den ene dag til arbeidstidens begynnelse neste dag. Med helgevakt forstås en vakt fra arbeidstidens slutt dagen før helgedagen til arbeidstidens begynnelse dagen etter helgedagen. Vaktplan/sykdom Arbeidstaker som er eller blir syk på det tidspunkt han etter arbeidsplanen skulle hatt beredskapsvakt, har krav på den fritid han normalt ville ha opptjent i henhold til arbeidsplanen. Om arbeidstaker er eller blir syk på det tidspunkt han etter arbeidsplanen normalt skulle hatt fri, vil han ikke ha krav på å få fridagene erstattet
13 Betalingsbestemmelser En time hjemmevakt skal betales med 1/5 timelønn hvis ikke annen omregningsfaktor er avtalt. Tillegg for kvelds- og nattjeneste (jf. pkt. 5.4) samt lørdags-, søndags- og helgedagsgodtgjøring (jf. pkt. 5.2 og 5.3) betales for det beregnede antall timer og endres ikke om det inntreffer utrykninger som medfører aktivt arbeid. Utrykning Ved utrykning på vakt betales overtidsgodtgjøring for faktisk medgått tid, jf. pkt. 6.5 og 6.6. Betalingsbestemmelsene gjelder ikke for overordnet vakt. Utgifter til reise ved utrykning på overordnet vakt godtgjøres etter virksomhetenes reiseregulativ. 4.4 Hvilepauser Partene viser til bestemmelsene i arbeidsmiljøloven 10-8 og Arbeidstidens inndeling Arbeidstidens inndeling, herunder eventuell innføring av fleksibel arbeidstid, fastsettes etter drøftinger med vedkommende organisasjons tillitsvalgte uavhengig av eldre lokale avtaler om arbeidstidens inndeling. 4.6 Helgeaftener o.l. Arbeidstakere med ordinær dagarbeidstid slutter arbeidet, uten trekk i lønn, kl onsdag før skjærtorsdag, pinse-, jul- og nyttårsaften. Ovennevnte arbeidstakere med tjeneste på lørdag gis fri påskeaften uten trekk i lønn Betalingsbestemmelser Beordret tjeneste på nevnte dager/aftener godtgjøres i henhold til landsoverenskomstens pkt Dette punktet gjelder også for deltidstilsatte. 5 GODTGJØRING FOR SÆRSKILT ARBEIDSTID M.M. 5.1 Avgrensninger Overtidsarbeid Godtgjøring etter 5 betales ikke under overtidsarbeid Sammenfall Det kan ikke betales flere tillegg etter 5 for sammenfallende tidsrom, dog betales tillegg etter pkt. 5.4 for samme tidsrom som det betales etter pkt. 5.2, 5.3 og Arbeidstaker i ledende/særlig uavhengig stilling Tilleggene kommer som hovedregel ikke til anvendelse for arbeidstaker i ledende stilling eller i særlig uavhengig stilling. Dette gjelder imidlertid ikke arbeidsledere eller andre i liknende stillinger som i arbeidstiden følger dem de er satt til å lede
14 5.2 Lørdags- og søndagstillegg For ordinært arbeid mellom kl lørdag og kl søndag betales et tillegg på minst kr. 27,- pr. arbeidet time. 5.3 Helge- og høytidstillegg Hovedregel For ordinært arbeid mellom kl og kl på helge- og høytidsdager, på påskeaften samt for arbeid mellom kl og kl pinse-, jul- og nyttårsaften, betales et tillegg på 1 1/3 timelønn pr. arbeidet time. Dette gjelder også for deltidsansatte Lokal avtale Etter at spørsmålet er drøftet mellom partene lokalt, kan det i stedet for godtgjøring etter pkt helt eller delvis gis 1 1/3 times fri pr. arbeidet time. Slik fritid skal ikke legges til de tider/dager som er nevnt under pkt og skal for øvrig gis innen 1 - en - måned dersom partene ikke blir enige om noe annet. 5.4 Kvelds- og nattillegg Turnusarbeidere Det utbetales et tillegg til arbeidstakere som arbeider mellom kl og kl Tillegget betales også til arbeidstakere ved helseinstitusjoner som dekker en del av en turnusplan, selv om vedkommende utelukkende har kvelds- eller nattjeneste. Tillegget utbetales etter følgende tabell: Grunnlønn Til Tillegg kr. Fra , , , , , , , , , , , , , ,- Høyere grunnlønn 52, Andre arbeidstakere Arbeidstakere som ikke kommer inn under pkt , tilstås kr 18,- pr. arbeidet time for ordinært arbeid mellom kl og kl
15 5.5 Erstatning av fridag Dersom fridag som er erstatning for arbeid på søndag (ukentlig fridag, jf arbeidsmiljøloven 10-8 (2)-(4) faller på helge- eller høytidsdag, skal det gis 1 ekstra fridag innen 1 måned. Kan slik fridag ikke gis, skal det utbetales ordinær daglønn. Dersom turnusplanen i en uke, hvor søndag er arbeidsdag, inneholder 2 eller flere fridager, skal den første av dem anses som erstatning for arbeid på søndag. Dette så fremt ikke annet er konkret fastslått i turnusplanen. Tilsvarende gjelder også for hjemmevakt der vakten er innarbeidet i arbeidstiden i henhold til oppsatt plan, jf. 4 pkt Dag- eller timelønte arbeidstakere som har fri søn- og helgedager Lønn helgedager Arbeidstakere med dag- eller timelønn som har minst 1 måneds sammenhengende tjeneste, betales ordinær daglønn etter tariffen for helgedager som faller mellom søndager. Dette gjelder bare dersom arbeidstakeren ellers ville vært i arbeid denne dagen Forsømmelse/fravær Arbeidstaker taper retten til full lønn etter pkt om han uten samtykke fra arbeidsgiveren forsømmer sitt arbeid siste virkedag før eller første virkedag etter slik helgedag. Dette gjelder likevel ikke når arbeidstakeren ved egenmelding eller attest fra lege godtgjør at fraværet skyldtes sykdom, ferie, plikt til å ivareta offentlig ombud eller annen tvingende grunn. 5.7 Tillegg Tilleggene betales for hele timer. Ved vakttjeneste betales tillegget for beregnet tid, jf. reglene i 4 pkt. 4.3, og endres ikke om det inntreffer utrykninger som medfører aktivt arbeid på vakten. Tiden for utbetaling av tilleggene legges sammen pr. oppgjørsperiode og avrundes slik at 30 minutter eller mer forhøyes til hel time, mens 29 minutter eller mindre faller bort. 6 OVERTID FORSKJØVET ARBEIDSTID 6.1 Definisjon Pålagt arbeid utover den ordinære arbeidstid er overtidsarbeid. 6.2 Avgrensning Overtidsarbeid skal innskrenkes mest mulig. Bestemmelsene gjelder kun for arbeidstakere i heltidsstillinger. Deltidstilsatte har likevel krav på overtidskompensasjon dersom de pålegges å arbeide utover det som er fastsatt for full stilling per dag (dog minimum 6 timer dersom arbeidstiden varierer fra
16 dag til dag) eller pr. uke. Deltidstilsatte utbetales godtgjøring for forskjøvet arbeidstid, jf. pkt For øvrig vises til pkt. 6.3 og arbeidsmiljøloven Arbeidstaker i ledende stilling/arbeidstaker i særlig uavhengig stilling Unntak 6 gjelder ikke for arbeidstakere omfattet av kap. 3 pkt Andre arbeidstakere som er unntatt fra arbeidsmiljøloven kap. 10, jf (1) og (2) faller utenfor den ordinære overtidsgodtgjøring etter 6. Disse arbeidstakere kan dog tilstås en fast godtgjøring. Virksomheten skal foreta en konkret vurdering av hvilke ledere som ikke omfattes av overtidsbestemmelsene Kompensasjon for møtevirksomhet Arbeidstakere som har plikt til å møte i utvalg utenom ordinær arbeidstid og som ikke har krav på overtidsbetaling eller tilstås møtegodtgjøring på linje med ombudsmenn, kan tilstås inntil 7 fridager pr. år som kompensasjon for møtevirksomheten. Fridagene skal fortrinnsvis avvikles i forbindelse med ordinær ferie. Reglene kan også komme til anvendelse i forbindelse med andre særlige belastninger utenom den ordinære arbeidstid. Bedre ordninger eller bestemmelser beholdes. Dager som er tilstått etter dette punkt, kan alternativt tas ut i tilsvarende antall daglønner hvis partene lokalt er enige om det. 6.4 Divisor Overtidstillegg utregnes etter 1850 timer pr. år. 6.5 Prosenttillegg for arbeidstakere med dagarbeidstid % % Det utbetales 50 % tillegg for overtidsarbeid i tiden til 21.00, se likevel pkt og For overtidsarbeid utført mellom kl og kl For overtidsarbeid påbegynt før kl som varer fram til arbeidstidens begynnelse. 2. For overtidsarbeid på lørdager og søndager. 3. For overtidsarbeid utført etter den ordinære arbeidstids slutt på dager før helgedager /3 % For overtidsarbeid utført på helge- og høytidsdager og påskeaften samt etter kl på pinse-, jul- og nyttårsaften og onsdag før skjærtorsdag
17 6.6 Prosenttillegg for arbeidstakere med skift-/turnusarbeid % % For overtidsarbeid utført de 2 første timer umiddelbart før det ordinære skift begynner samt for overtidsarbeid utført de 4 første timer umiddelbart etter det ordinære skift slutter ( se likevel pkt og 6.6.3). For overtidsarbeid som sammenlagt overstiger 4 timer utført umiddelbart før eller etter ordinært skift samt for overtidsarbeid utført til andre tider enn de som framgår av pkt og /3 % For overtidsarbeid utført på helge- og høytidsdager og påskeaften samt etter kl på pinse-, jul- og nyttårsaften og onsdag før skjærtorsdag. 6.7 Overtid etter tilkalling Overtidsarbeid som etter tilkalling ikke finner sted umiddelbart etter eller før den ordinære arbeidstid, godtgjøres som om arbeidet varte i minst 2 timer. Hvis arbeidet avbrytes, betales ikke ekstra for nytt overtidsarbeid dersom dette påbegynnes innenfor de beregnede 2 timer. For øvrig regnes påbegynt halvtime som halv time. Bestemmelsen gjelder ikke overtidsarbeid som har sammenheng med vakt- eller beredskapstjeneste. 6.8 Forskjøvet arbeidstid Hovedregel Unntak Når arbeidsgiver pålegger forskjøvet arbeidstid, betales 50 % tillegg for den tid som faller utenom vedkommendes ordinære arbeidstid. Tidspunktet for 100 % tillegg forskyves tilsvarende. Varsel om forskjøvet arbeidstid skal så vidt mulig gis 3 dager i forveien, og aldri mindre enn 1 dag i forveien. Hvis en arbeidstaker pålegges forskjøvet arbeidstid samme dag eller natten etter at vedkommende har hatt alminnelig arbeidstid, betales som for overtid inntil arbeidstidens begynnelse neste dag. For ytterligere presiseringer, se vedlegg 3. Forskjøvet arbeidstid foreligger ikke hvor det på grunn av forholdene etter drøftinger, jf. pkt. 4.5, er fastsatt en særskilt inndeling av arbeidstiden for enkelte arbeidstakere, jf. arbeidsmiljøloven 10-5 og Det utbetales ikke tillegg etter denne bestemmelse hvis de ansatte er enige om bytte av vakter seg i mellom. Det utbetales heller ikke tillegg etter denne bestemmelse når varselet skjer mer enn 2 uker før forskyvningen
18 6.8.3 Uenighet Oppnås ikke enighet om forskjøvet arbeidstid, skal arbeidet igangsettes, og tvisten kan forelegges HSH og vedkommende forbund. 7 FERIE I tillegg til ferieloven gjelder: 7.1 Erstatning av ferie Arbeidstakere som godtgjør ved legeattest at vedkommende under ferie har vært arbeidsufør i minst 5 virkedager, får tilsvarende ferie erstattet. 7.2 Utbetaling av feriepenger Partene er enige om at feriepengene for tilsatte i HSH-virksomheter kan utbetales i juni måned i ferieåret, jf. ferieloven 11 (1). Dette gjelder også dersom deler av ferien forskutteres eller overføres. Benytter arbeidstakeren seg av lovens adgang til å overføre ferie til det følgende ferieår eller til å avvikle forskuddsferie, skal ikke feriepengegrunnlaget av den grunn forandres. I slike tilfelle skal det ved sluttoppgjør foretas korrigering i samsvar med faktisk ferieavvikling i opptjeningsår og ferieår. Lønn ved svangerskaps-, fødsels- og adopsjonspermisjon gir rett til opptjening av feriepenger. 7.3 Avtalefestet ferie Utvidet feriefritid Den utvidede ferien, 5 virkedager jf. ferieloven 15, forskutteres ved at den resterende delen innføres som en avtalefestet ordning. Ekstraferie for arbeidstakere over 60 år på 6 virkedager opprettholdes, jf. ferieloven 5 nr. 2. Arbeidstaker kan kreve fem virkedager fri hvert kalenderår, jf. ferieloven 5 nr. 4. Deles den avtalefestede ferien, kan arbeidstaker bare kreve å få fri så mange dager som vedkommende normalt skal arbeide i løpet av 1 uke. Dersom myndighetene beslutter å iverksette den resterende del av den 5. ferieuken, skal disse dagene komme til fradrag i den avtalefestede ordningen. Beregning av feriepenger Feriepenger beregnes i samsvar med ferieloven 10. Den alminnelige prosentsats for feriepenger skal være 12 % av feriepengegrunnlaget, jf. ferieloven 10 nr. 2 og
19 Dersom myndighetene beslutter å utvide antall feriedager i ferieloven, er det partenes forutsetning at ovennevnte tall legges til grunn som feriegodtgjørelse. For arbeidstakere over 60 år med rett til ekstraferie etter ferieloven 5 nr. 2 forhøyes prosentsatsen med 2,3 prosentpoeng, jf. ferieloven 10 nr. 3. Fastsetting av avtalefestet ferie m.v. Arbeidsgiver fastsetter tidspunktet for den avtalefestede ferien etter drøftinger med de tillitsvalgte eller den enkelte arbeidstaker samtidig med fastsettelsen av den ordinære ferie. Arbeidstaker kan kreve å få underretning om fastsettelse av den avtalefestede del av ferien tidligst mulig og senest 2 måneder før avviklingen, med mindre særlige grunner er til hinder for dette. Arbeidstaker kan kreve å få ferietid etter denne bestemmelse uavhengig av opptjening av feriepenger. Dersom driften helt eller delvis innstilles i forbindelse med ferieavvikling, kan alle arbeidstakere som berøres av stansen, pålegges å avvikle ferie av samme lengde uavhengig av opptjeningen av feriepenger. Arbeidstaker kan kreve at den avtalefestede delen av ferien gis samlet innenfor ferieåret, jf. ferieloven 7 nr. 2, slik at 1 ukes sammenhengende ferie oppnås. De sentrale parter oppfordrer partene lokalt til å plassere den avtalefestede ferie slik at kravet til produktivitet i størst mulig grad blir ivaretatt, f.eks. i forbindelse med Kristi Himmelfartsdag, påsken, jule- og nyttårshelgen. Overføring av avtalefestet ferie Ved skriftlig avtale med den enkelte kan den avtalefestede ferien overføres helt eller delvis til neste ferieår. Skiftarbeidere For skiftarbeidere tilpasses den avtalefestede ferien lokalt slik at dette etter full gjennomføring utgjør 4 arbeidede skift. Utbetaling av feriepenger Partene er enige om, jf. ferieloven 11 nr. 1, at opptjente feriepenger, uavhengig av bestemmelsene ovenfor, kan utbetales samlet i juni og juli måned, uavhengig av tidspunktet for faktisk avvikling av feriefritid. Merknad: I tariffavtaler hvor ferien etter ferieloven 15 allerede er innført, skal antall dager ikke økes som følge av innføring av den avtalefestede ferien. Iverksettelsen og den praktiske gjennomføringen av den avtalefestede ferien for de aktuelle områder, avtales nærmere mellom partene
20 8 LØNN UNDER SYKDOM, SVANGERSKAP, FØDSEL OG ADOPSJON I tillegg til folketrygdloven med forskrifter gjelder følgende: 8.1 Utbetaling av lønn Arbeidsgivers lønnsplikt Virksomheten utbetaler lønn under sykdom, fødselspenger og adopsjonspenger til arbeidstakere som omfattes av 1 hele den tid arbeidstakeren har rett til slik stønad etter folketrygdloven. Refusjonsbeløpet fra folketrygden for tilsvarende periode tilfaller virksomheten. Retten til lønn etter denne paragraf opphører når tilsettingsforholdet opphører. Eventuelle forpliktelser går fra dette tidspunkt over på folketrygden Full lønn Med full lønn i 8 menes ordinær lønn, faste årsbeløp og variable tillegg etter oppsatt turnusplan Fradrag for trygd I ytelsene etter pkt. 8.2 skal det gjøres fradrag for offentlige trygdeytelser som arbeidstakeren mottar i perioden. Dersom det blir innvilget trygdeytelser for et tidsrom tilbake hvor lønn under sykdom, fødselspenger eller adopsjonspenger allerede er utbetalt, kan virksomheten kreve overført en så stor del av trygdeytelsene at lønn under sykdom og fødselspenger for tilsvarende tidsrom dekkes. 8.2 Sykdom Retten til sykelønn Arbeidstakere som omfattes av 1 har rett til lønn under sykdom i henhold til pkt fra første sykedag dersom vedkommende har tiltrådt stillingen Omfang/lønnens størrelse Arbeidstaker har rett til full lønn under sykdom i 50 uker, i tillegg kommer eventuelle arbeidsgiverperioder. Når arbeidstaker har mottatt lønn under sykdom i til sammen 50 uker i de siste 3 år, opphører retten til lønn under sykdom. En arbeidstaker som har vært helt arbeidsfør i 26 uker etter at vedkommende sist fikk lønn under sykdom, får ny rett til lønn under sykdom Lønnsrettigheter for arbeidstaker etter fylte 67 år Arbeidstakere som fortsetter i tjenesten etter fylte 67 år, har samme rettigheter til lønn ved sykdom eller skade som arbeidstakere yngre enn 67 år Meldinger/dokumentasjon/kontroll Egenmelding Sykdom inntil 3 kalenderdager bekreftes snarest med skriftlig egenmelding. Sykefravær i arbeidsgiverperioden ut over 3 kalenderdager bekreftes snarest med skriftlig egenmelding eller sykemelding fra lege, jf. folketrygdloven 8-23 til
21 Retten til lønn under sykdom bortfaller dersom fraværet ikke blir tilfredsstillende dokumentert, jf. folketrygdloven 8-7. Friskmelding Virksomheten kan kreve friskmelding fra lege før arbeidet gjenopptas når sykdommen har vart ut over egenmeldingsperioden. Kontroll Virksomheten kan gjennomføre nødvendig kontrollordning med sykefraværet. Før kontrollordning iverksettes, skal ordningen drøftes med de tillitsvalgte. Erstatningskrav Virksomheten har rett til å gjøre sitt tap i form av utbetalt lønn under sykdom gjeldende direkte mot skadevolder eller vedkommendes forsikringsselskap. 8.3 Svangerskap, fødsel og adopsjon Opptjeningstid Arbeidstaker som har vært i inntektsgivende arbeid i 6 av de siste 10 mndr. før permisjonen tar til, har rett til full lønn under permisjon ved svangerskap, fødsel og adopsjon, jf. folketrygdloven kap. 14, når vedkommende har tiltrådt stillingen Rett til fødselspermisjon Dersom moren har vært i virksomheten tjeneste i et sammenhengende tidsrom av 9 måneder, har hun rett til fødselspermisjon med lønn selv om hun ikke har omsorg for barnet Arbeid under svangerskapet Hvis arbeidet pga. svangerskapet ikke kan utføres tilfredsstillende, kan administrasjonen drøfte med arbeidstakeren og hennes tillitsvalgte at inntil 1 1/2 måned av permisjonen skal tas før nedkomstdatoen. Arbeidstakerens ønske skal tillegges avgjørende vekt. Gravid arbeidstaker som etter lov eller forskrift må slutte i arbeidet pga. risikofylt arbeidsmiljø, får en utvidet rett til lønn som svarer til perioden fra fratredelsen og frem til fødselen. Permitteringen skal ikke berøre de uker kvinnen har rett til som ordinær fødselspermisjon. Omplasseres arbeidstaker til annen, eventuelt lavere lønnet stilling på grunn av svangerskapet, beholder vedkommende sin lønn, inklusive faste årlige lønnsmessige tillegg, samt lønnsmessige tillegg etter oppsatt tjenesteplan, herunder hjemmevakt. Det bør i vaktordninger legges til rette for at gravide arbeidstakere etter 28. svangerskapsuke kan ha en arbeidssituasjon som ikke medfører unødig belastning Amming Arbeidstaker gis fri med lønn i inntil 2 timer pr. arbeidsdag for å amme sitt barn Omsorgspermisjon for foreldre/partnere I forbindelse med fødsel har faren rett til 2 ukers omsorgspermisjon med full lønn for å bistå moren
22 Adoptivforeldre har rett til 2 ukers permisjon med full lønn i forbindelse med omsorgsovertakelse. Dette gjelder ikke ved stebarnsadopsjon eller hvis barnet er over 15 år. Arbeidstaker som er omsorgsperson og har en relasjon til barnet uten å være biologisk mor eller far har rett til 2 ukers omsorgspermisjon, hvis vedkommende lever i registrert partnerskap i henhold til lov om registrert partnerskap, eller er samboere i ekteskapslignende forhold, hvis det av folkeregisteret fremgår at de har hatt samme adresse de siste to årene Fedrekvote Faren har rett til full lønn på de vilkår og i det omfang som framgår av folketrygdloven og ( etter 1. januar 2007) Varslingsplikt Arbeidstaker skal i god tid varsle når permisjoner etter pkt. 8.4 skal avvikles, jf arbeidsmiljøloven Ny permisjon Arbeidstaker som har hatt permisjon med lønn etter bestemmelsene i 8.4, må ha gjeninntrådt i stillingen for å få lønn under ny permisjon. 8.4 Barns og barnepassers sykdom Rett til permisjon jf. arbeidsmiljøloven 12-9 Arbeidstaker som har omsorg for barn, har rett til fri for nødvendig tilsyn ved barn- /barnepassers sykdom. Retten til permisjon gjelder til og med det året barnet fyller 12 år. Aldersgrensen på 12 år gjelder ikke ved sykdom hos funksjonshemmet barn Rett til full lønn Til arbeidstaker som har omsorg for barn ytes det omsorgspenger etter folketrygdloven kap. 9 del II. Arbeidstaker har rett til full lønn ved omsorg for barn fra første fraværsdag når vedkommende har tiltrådt stillingen Rett til å komme tilbake i egen stilling eller tilsvarende Arbeidstaker som er omfattet av arbeidsmiljøloven 15-8, skal i tilsvarende periode være sikret tilbakekomst til stillingen sin, eller dersom denne ikke eksisterer på grunn av virksomhetens forhold, om mulig en tilsvarende stilling. Fraværet må legitimeres, jf. pkt
23 9 LØNN UNDER AVTJENING AV VERNEPLIKT 9.1 Førstegangstjeneste/repetisjonsøvelser Arbeidstakere med minst 1 års sammenhengende tjeneste i virksomheten har rett til slik lønn som nevnt i pkt. 9.2 ved militær førstegangstjeneste, sivil tjenesteplikt, plikttjeneste i sivilforsvaret, i politireserven og i heimevernet. Ved tvungne repetisjonsøvelser gis tilsvarende lønn for inntil 1 måned i kalenderåret. Tilsvarende rettigheter gis kvinner som verver seg til militær førstegangtjeneste. 9.2 Lønnens størrelse Forsørger Arbeidstakere med forsørgeransvar utbetales full lønn med fradrag av godtgjørelser fra militære myndigheter. Deltidstilsatte utbetales forholdsmessig. Med forsørgeransvar forstås at arbeidstakeren forsørger barn under 17 år Arbeidstaker uten forsørgeransvar Arbeidstaker uten forsørgeransvar utbetales 1/3 av full lønn med fradrag av godtgjørelser fra militære myndigheter. Deltidstilsatte utbetales forholdsmessig Gjeninntredelse i stillingen Forutsetningen for at lønn utbetales, er at vedkommende forplikter seg til å gjeninntre i tjenesten for et tidsrom av minst 3 måneder. Det utarbeides en skriftlig avtale om tilbakebetaling dersom arbeidstaker slutter før de 3 måneder nevnt foran. 10 YTELSER ETTER DØDSFALL/ GRUPPELIVSFORSIKRINGER 10.1 Etterlatte For arbeidstaker som er tilsatt i virksomheten, herunder arbeidstakere som går på attføring eller uføretrygd, partnerskap/samboer/andre som for en vesentlig del ble forsørget av arbeidstakeren. Beløpet fastsettes slik:
24 10.2 Heltidstilsatte (G = grunnbeløpet G i folketrygden) Under 51 år 10,0 G 51 år 9,5 G 52 år 9,0 G 53 år 8,5 G 54 år 8,0 G 55 år 7,5 G 56 år 7,0 G 57 år 6,5 G 58 år 6,0 G 59 år 5,5 G over 59 år 5,0 G 10.3 Deltidstilsatte For deltidstilsatte utbetales et beløp som fastsettes forholdsmessig etter stillingsbrøken dog slik at minste utbetaling er 2 G, og for arbeidstakere med 32 timers uke eller mer utbetales fullt beløp. Slik avkorting foretas ikke når arbeidstiden i inntil 1 år reduseres i medhold av arbeidsmiljøloven 10-2 (4) Forsikringssummens begunstigelse Forsikringssummen utbetales i slik rekkefølge (ugjenkallelig begunstiget i den rekkefølge de er nevnt): A) Avdødes ektefelle eller registrert partner, (se dog bokstav C). B) Samboer (se dog bokstav C). Som samboer regnes person avdøde levde sammen med på dødsfallstidspunktet og som ved bekreftelse fra folkeregisteret kan dokumentere at samboerforholdet har bestått de siste to år. C) Barn under 20 år. Disse skal ha utbetalt minst 40 % av erstatningsbeløpet selv om det er erstatningsberettiget ektefelle, registrert partner eller samboer. D) Andre personer som for en vesentlig del ble forsørget av avdøde. Forsørgelse baseres på om skattefradrag ved siste skatteligning er gitt Begravelsesbidrag Om det ikke finnes etterlatte som nevnt ovenfor, utbetales 1,5 månedslønn, dog minst ½ G, til dødsboet Forsikring Virksomheten plikter å tegne gruppelivsforsikring til dekning av ovennevnte ytelser. Før virksomheten velger forsikringsselskap, skal valg av selskap drøftes med de tillitsvalgte. Protokolltilførsel: Ved en eventuell fellesordning på området, drøftes spørsmålet mellom partene sentralt
25 11 ERSTATNING VED YRKESSKADE/YRKESSYKDOM 11.1 Yrkesskade Ved yrkesskade/yrkessykdom (godkjent av Arbeids- og velferdsetaten som yrkesskade) som følge av arbeid i virksomheten, tilstås en engangserstatning utregnet etter folketrygdens grunnbeløp på skademeldingstidspunktet. Erstatningen inklusive renter etter forsikringsavtaleloven skal likevel minst tilsvare erstatning beregnet etter grunnbeløpet på oppgjørstidspunktet Skade på reise Tilsvarende erstatning som ytes etter 11, pkt utbetales når arbeidstakeren skades ved ulykke på direkte reise mellom hjem og arbeidssted og på tjenestereise Tap i fremtidig erverv Ved yrkesskade/yrkessykdom som fører til ervervsmessig uførhet på 100 %, settes erstatningssummen til 15 G. Erstatningen reduseres forholdsmessig hvis den ervervsmessige uførhet er lavere Ménerstatning Ved varig medisinsk invaliditet på minst 15 % ytes i tillegg menerstatning på følgende måte: % medisinsk invaliditet 1 G % medisinsk invaliditet 2 G Over 70 % medisinsk invaliditet 3 G 11.5 Død Når yrkesskade/yrkessykdom medfører død, utbetales et beløp på 15 G til de etterlatte som definert i pkt Samordning av 10 og 11 Den samlede erstatning til de etterlatte etter 10 og 11 kan ikke overstige 18 G Samordning av reglene med lov om yrkesskadeforsikring I de tilfelle lov om yrkesskadeforsikring medfører høyere erstatning enn etter ovennevnte regler ved erstatningsutmålingen, utbetales bare erstatning etter loven. I de tilfeller der den skadelidte eller etterlatte vil oppnå høyere samlet erstatning etter 11, pkt enn etter lov om yrkesskadeforsikring, utbetales differansen i tillegg til erstatning etter lov om yrkesskadeforsikring Forsikring Virksomheten plikter å tegne forsikring som dekker ytelsene etter 11, jf. for øvrig
26 12 LØNNSANSIENNITET OG ANDRE LØNNS- BESTEMMELSER 12.1 Hovedregler Lønnsansiennitet fastsettes ved tilsetting etter følgende regler: Lønnsansiennitet regnes tidligst fra fylte 18 år. Ansiennitetsdatoen fastsettes på grunnlag av godskrevet lønnsansiennitet. Datoen fastsettes til den 1. i tilsettingsmåneden. Ved tilsetting i virksomheten godskrives all offentlig og privat tjeneste fullt ut. Som privat tjeneste regnes også arbeid i hjemmet og omsorgsarbeid med inntil 3 år, for lønnskategori A inntil 6 år. Verneplikt regnes som offentlig tjeneste. Fagarbeider med avlagt fagprøve får verdiskapningsdelen av læretiden medregnet i lønnsansienniteten. Fravær uten lønn i forbindelse med nedkomst og adopsjon medregnes med inntil 2 års lønnsansiennitet. Det gis ikke lønnsansiennitet etter flere bestemmelser for samme tidsrom. Ansiennitet etter ovennevnte regler gis med virkning fra Tilsatte som har fått beregnet sin ansiennitet før avtalen trer i kraft, beholder denne. Ved omgjøring av stilling som følge av utdanning og / eller endrede arbeidsoppgaver, beholdes tidligere fastsatt lønnsansiennitet Ansiennitet for ekstrahjelp og timelønte Ansiennitetsbestemmelsene gjelder tilsvarende for ekstrahjelp og timelønte som over en periode på ½ år har vært i tjeneste i gjennomsnitt 14 timer eller mer pr. uke Lønn for deltidsstillinger Lønn for deltidsstillinger beregnes forholdsmessig ut fra de bestemmelser som gjelder for hel stilling med tilsvarende arbeidsområde Timelønnet arbeid/ekstrahjelp Lønnen fastsettes på grunnlag av tidligere praksis som for faste stillinger med tilsvarende arbeidsområde. Timelønnen beregnes etter det årstimetall som gjelder for heltidstilsatte i samme arbeidsområde. Ekstrahjelp (vakter) som møter opp etter tilsigelse, men som må gå igjen fordi deres assistanse ikke lenger trenges, lønnes for 2 timer. De som har påbegynt arbeidet, men hvis tjeneste blir overflødig, lønnes for minst 4 timer. I begge tilfelle kan de pålegges annet arbeid i tilsvarende tidsrom
27 Tillegg for kvelds- og nattarbeid, lørdags- og søndagsarbeid samt for arbeid på helgeog høytidsdager utbetales til disse arbeidstakere uavhengig av arbeidsforholdets varighet og omfang, jf Avlønning av vikarer Lønn for vikarer beregnes ut fra de bestemmelser som gjelder for stillingen. 13 STEDFORTREDERTJENESTE/KONSTITUERING 13.1 Plikt til å utføre stedfortredertjeneste Enhver arbeidstaker plikter å utføre stedfortredertjeneste Stedfortredertjeneste i høyere lønnet stilling Ved pålagt stedfortredertjeneste i høyere lønnet stilling utbetales etter en ukes sammenhengende tjeneste den høyere stillings lønn fra første dag når vedkommende overtar stillingens fulle arbeids- og ansvarsområde. Ved beordring til høyere lønnet stilling, men hvor vedkommende ikke utfører alle de arbeidsoppgaver eller er pålagt hele det ansvar som er tillagt stillingen, kan det etter drøftinger med tillitsvalgte avtales en passende godtgjøring Ferie/ferievikariat Stedfortredertillegg gis ikke for ferievikariat ved avvikling av den lov- og avtalefestede ferie. Rett til stedfortredergodtgjøring opptjenes heller ikke ved slikt vikariat Konstituering Ved konstituering (midlertidig tilsetting) i høyere lønnet stilling, utbetales fra første tjenestedag slik lønn som vedkommende ville fått ved opprykk til stillingen. Når det er på det rene at en stilling vil bli stående ledig utover 1 måned pga. sykdom, permisjon el. l., foretas som hovedregel konstituering i stillingen. 14 PERMISJON Arbeidstaker som er pålagt å utføre kommunale eller andre offentlige verv, gis permisjon og kan etter søknad få beholde sin lønn. Arbeidstakeren plikter på forhånd å gjøre henvendelse til nærmeste overordnede om permisjon
28 15 PENSJON Det er en tariffplikt at det opprettes en pensjonsordning. Denne kan tegnes i Statens Pensjonskasse, Kommunal Landspensjonskasse eller et privat forsikringsselskap. For de virksomheter som i dag er knyttet til en eller flere av disse, kan det i tariffperioden ikke skiftes selskap uten at dette er drøftet på forhånd med de tillitsvalgte. Et slikt skifte kan ikke forringe de ansattes rettigheter. Dersom det tegnes forsikring i et privat selskap, skal nivået og vilkårene så vidt mulig være tilsvarende som i de øvrige ordningene. Pensjonsordningen skal også omfatte AFP. Tariffplikten er oppfylt dersom kostnadene for den private ordningen er i samsvar med kostnadene for de offentlige ordningene. På de områdene som er utskilt, videreføres nåværende AFP-ordning
29 KAP. 2 LØNNSBESTEMMELSER 2.1 Stillinger omfattet av et sentralt fastsatt minstelønnssystem Innledende bestemmelser: Partene er enige om at dette er et minstelønnssystem. Oppgitt minstelønn er bruttolønn basert på hel stilling. Lønnsfastsettelsen skjer lokalt ved ansettelse etter avtale med arbeidsgiver basert på utdanning, kompetanse, erfaring, ansvarsområde og arbeidsoppgaver. Ledere med direkte lederansvar skal som hovedregel lønnes høyere enn arbeidstakere de er satt til å lede. Ledere med personal- og budsjettansvar for ansatte som får sine lønnsvilkår regulert etter samme landsoverenskomst som dem de er satt til å lede, skal avlønnes over høyeste minstelønnsnivå. Unntak for dette kan bl.a. gjelde for underordnet som har personlig avlønning på grunn av spesial-, spisskompetanse eller lignende. Dersom aktuelle stillinger som er nevnt ikke er dekkende for virksomhetens behov, kan det opprettes nye stillinger lokalt. Arbeidsgiver skal drøfte med de lokale tillitsvalgte i hvilken lønnskategori stillingen skal plasseres. Arbeidsgiver utarbeider en oversikt over de stillingsbenevnelser med lønnskategori som benyttes i virksomheten. Lønnssatsene fastsettes etter forhandlinger mellom partene sentralt Arbeidstakere som er ansatt i stillinger som omfattes av minstelønnssatsene garanteres følgende lønnsutvikling fra 1. mai 2006: Minstelønn Lønnekategori/stillingsgrupper 0 år 4 år 8 år 10 år A: Stillinger uten særskilt krav om utdanning B 1: Stillinger hvor det kreves fagarbeiderutdanning eller tilsvarende utdanning B 2: Stillinger hvor det kreves fagarbeiderutdanning eller tilsvarende utdanning og autorisasjon etter lov om helsepersonell C: Stillinger hvor det kreves 3 års høgskoleutdanning D: Stillinger hvor det kreves høgskoleutdanning samt ytterligere spesialutdanning Lønnsendringer Endring av lønn skjer etter kapittel 3 Forhandlingsbestemmelser
30 2.1.3 Følgende stillinger omfattes av sentralt fastsatte minstelønnssatser: Lønnskategori Stillingsbenevnelse Kommentarer B Aktivitør A Ambulansesjåfør B 2 Ambulansesjåfør med fagbrev A Assistent B Assistr. kjk.sjef C Assistr. Styrer C Audiograf C Avd.sykepl. B Barne- og ungdomsarb. C Barnevernpedagog C Bibliotekar C Dietetiker B Elektriker C Ergoterapeut B Fagarbeider Alle yrkesbenevnelser med fagutdanning er ikke tatt med i stillingsoversikten. Arbeidsgiver kan benytte de yrkesbetegnelsene som faller naturlig. Minimumslønn er som fagarbeider. A Fullmektig C Fysioterapeut Førstekonsulent Innplasseres avhengig av utdanning B 2 Helsesekretær B 2 Hjelpepleier A Husøkonomassistent D Klin. Barnevernpedagog A Kokk Konsulent Innplasseres avhengig av utdanning A Kontorassistent Lærling (reform 94) Eget kapittel B Maskinist Medisinerstudent B Miljøarbeider Miljøarbeider med min. hjelpepleierutdanning eller relevant praksis på min. 10 år. Miljøarbeider uten ovennevnte utdannelse/praksis plasseres i A. C Miljøterapeut 3-årig høyskoleutdaning B 2 Omsorgsarbeider A Portør A Renholder B Sekretær A Sjåfør C Sosialkurator C Sosionom D Spesialergoterapeut D Spesialfysioterapeut B Spesialhjelpepleier D Spesialradiograf D Spesialsykepleier C Sykepleier D Tverrfaglig spesialutdanning med høyskole C Vernepleier
31 2.1.4 Lederstillinger Lønn for følgende stillinger avtales ved ansettelse. Stillingsbenevnelse Administr.direktør Administrasjonssjef Avdelingsleder Direktør Driftssjef Fagsjef Formann Husøkonom Informasjonssjef It-sjef Maskinsjef Overradiograf Overbioingeniør Overingeniør Oversykepleier Kjøkkensjef Personalsjef Prosjektleder Seksjonsleder Rådgiver Sjefergoterapeut Sjefbioingeniør Sjeffysioterapeut Sjefsykepleier Styrer Vedlikeholdsjef Merknad: Ved lokal enighet og etter samtykke fra sin sentrale arbeidstakerorganisasjon, kan ovennevnte arbeidstakere overføres til pkt Unge arbeidstakere Partene tilrår følgende avlønning av unge arbeidstakere: Tom. 14 år 50 % av 15 år 70 % av 16 år 85 % av 17 år 90 % av minstelønn kategori A Utdanningsstillinger Stillingsbenevnelse Fysioterapeut i turnus Avlønning 86 % av lønnskategori C
32 2.2 Lønnsreguleringer for tariffrevisjonen Generelt tillegg Det gis et generelt tillegg med virkning fra 1. mai 2006 på kr 2.925,- pr. år. Tillegget gis til ansatte i stillinger som omfattes av sentral lønnsdannelse med virkning fra 1. mai Regulering 2. avtaleår Før utløpet av l. avtaleår, skal det opptas forhandlinger mellom HSH og arbeidstakerorganisasjonene om eventuelle lønnsreguleringer for 2. avtaleår. Partene er enige om at forhandlingene skal føres på grunnlag av den økonomiske situasjon på forhandlingstidspunktet og utsiktene for 2. avtaleår samt pris- og lønnsutviklingen i l. avtaleår. Hvis partene ikke blir enige, kan den organisasjon som har fremsatt krav innen 14 fjorten dager etter forhandlingens avslutning, si opp de enkelte tariffavtaler med 14 fjorten dagers varsel (dog ikke til utløp før 1. mai 2007). Partenes valgte organer skal ha fullmakt til å godkjenne et forhandlingsresultat eller et eventuelt meklingsforslag. 2.4 Stillinger omfattet av lokal lønns- og stillingsinnplassering Følgende stillinger innplasseres lokalt Assistentlege Bioingeniør Ingeniør Lege Overlege Tilsynslege Psykolog Psykologspesialist Sjefpsykolog Spesialpsykolog Klinisk ernæringsfysiolog Inst./sykehusprest Turnuslege Medisinerstudent Tannlege Spesialtannlege Tannlegespesialist Radiograf Innplassering Lønnsfastsettelsen lokalt skjer ved tilsetting og på grunnlag av bestemmelsene i landsoverenskomsten. Lønn fastsettes som årslønn. Ved lønnsfastsettelsen skal det bl.a. tas hensyn til stillingens kompleksitet, og den enkelte ansattes kompetanse, ansvar, innsats, resultatoppnåelse og behov for å rekruttere og beholde arbeidstakere. Det kan avtales lokalt at ulempetilleggene inkluderes i stillingens lønn