Jan satsar på miljövänlig el och klimatsmart lantbruk
"Det tog fem år från idé till att första vindkraftverket var på plats. Ambitionen är att det ska betala sig på femton år." Foto: Lotta Hofström
"Om det blir en dålig potatisskörd. Då kanske det blåser istället?"
Jan Johansson på Vistena gård har investerat i två vindkraftverk som producerar el till drygt 170 hushåll per år. Samtidigt försörjer solcellsanläggningarna gårdarnas olika verksamheter med el. Men det kommer utmaningar med att ha en klimatneutral gård.
Vindkraft, solkraft, spannmålsodling, bostadsuthyrning, skog, kor men framförallt potatisodling. Jan Johansson är en modern lantbrukare med miljötänk som har flera strängar på sin lyra.
– Att stå på flera ben är tryggt om spannmålen regnar bort eller om det blir en dålig potatisskörd. Då kanske det blåser istället?, säger Jan.
Det var för tio år sedan, när vindkraft var "hett" i de politiska diskussionerna och regeringens ambition var att göra det enklare för näringsidkare att satsa på vindkraft, som Jan hoppade på tåget mot grönare el. Men det blev ingen lätt resa.
– Jag tänkte hur jag kunde utnyttja fastighetens areal maximalt, och för detta krävdes bara ett par kvadratmeter. Jag valde mellan vindkraft och skog. Jag ångrade mig ett tag, och vet inte om jag hade valt det i dag, men med skogen finns ju andra utmaningar och risker, säger han.
Jan och Jenny tycker att det är problematiskt att jordbruket ofta blir utpekat som en klimatbov, särskilt i Sverige där lagar om miljö och djurhållning är unikt bra i världen. Foto: Lotta Hofström
Krånglig byggprocess och politik
Hustrun Jenny arbetar inte på gården, men som ekonom är hon förstås delaktig och har en rådgivarfunktion i makens business. Att investera i vindkraft var krångligt, men nu pekar allt på att det kommer att löna sig ekonomiskt.
– Det tog fem år från idé till att första vindkraftverket var på plats. Ambitionen är att det ska betala sig på femton år. Byggprocessen var jobbig. Vi investerade i ett vindkraftverk 2009 och ett 2011 och varje kostar 11-12 miljoner styck inklusive inkoppling på nätet för två miljoner – förmodligen den dyraste inkopplingen i landet. Vi fick först höra att det skulle kosta cirka 250 000 kr. Dessutom ålägger kommunen ålägger till exempel en miljöavgift för verken som om det är en miljöfarlig verksamhet, säger Jenny.
De två vindkraftverken omsätter cirka 1,5-2 miljoner och producerar tillsammans 3,2 mWh per år. De vindkraftverk som byggs i dag är dubbelt så stora. Det finns framförallt två ledande vindkraftstillverkare, danska Vestas och tyska Enercon, och dessa är från Enercon.
Jan Johansson valde mellan vindkraft och skog att investera i. Foto: Lotta Hofström
En stor fördel med vindkraftsverken är att de inte kräver någon arbetskraft av Jan.
– Istället kommer ett serviceteam från Enercon hit, säger Jan.
Enligt Jan och Jenny är de stora utmaningarna som liten näringsidkare med vindkraft det skiftande elpriset, vädret och den föränderliga politiken. Att utsläppsrätterna nu ska höjas kommer att gynna dem, men vilka politiska beslut som kan tas på sikt går inte att spå.
– Det finns ingen långsiktighet i politiken kring den här typen av investeringar som med vindkraft – jag önskar att olika regeringar kunde vara överens, säger han.
I dag motsvarar vinden 30 procent av gårdens omsättning. Runt om Vistena gård står flera vindkraftverk, och även om Jan velat investera i fler vindkraftverk så hade det inte gått eftersom det är utbyggt nu. Dessutom får inte vindkraftverk längre byggas inom fem mil från Malmens flygplats i Malmslätt, Linköping.
Vindkraft, solkraft, spannmålsodling, bostadsuthyrning, skog, kor men framförallt potatisodling. Jan Johansson har flera strängar på sin lyra. Foto: Lotta Hofström
På Vistena gård finns också två solcellsanläggningar, som byggdes 2013 repektive 2017. Anläggningarna kostade totalt 900 000 kronor, men 30 procent finanseriades av bidrag. Produktionen motsvarar en liten del av gårdens totala omsättning, men nyttan är naturligtvis att använda egenproducerad el. Anläggningarna producerar 60 000 kWh per år.
De säljer 80 procent av sin solkraft om sommaren, och om vintern köper de istället 80 procent.
Installationen blir betald på sju år
– Jag rekommenderar andra lantbrukare att våga satsa på solenergi. Det har gått bättre än vad vi trodde och installationen blir betald på sju år. Den som har mikroproduktion får bidrag för solenergin. Vi fick 30 procent av kostnaden täckt, säger Jenny som tror att fler skulle satsa på solenergi om taket för mikroproduktion höjdes och det blev billigare.
Lantbrukare hårt dömda
Paret tycker att det är problematiskt att jordbruket ofta blir utpekat som en klimatbov, särskilt i Sverige där lagar om miljö och djurhållning är unikt bra i världen.
– Lantbrukare blir hårt dömda av vissa i allmänheten och det är orättvist när vi har ett så fint lantbruk, säger Jenny.
– Sänk skatten på miljödiesel istället så skulle lantbrukare använda det, säger Jan.
Han är övertygad om insatser måste göras för ett miljövänligt hållbart jordbruk. Samtidigt menar han att det är sol, vind och vatten som måste leverera framtidens el.
– Jag är rädd för kärnkraft på grund av den långa slutförvaringen och flera olyckor har redan inträffat, säger han.