Teatergade 2-8, Jernbanegade 2-6, Kattebjerg, Krumport 3-7 i Næstved
Teatergade 2-8, Jernbanegade 2-6, Kattebjerg, Krumport 3-7
forside > karréer > her
gamle fotos:
Kattebjerg 1870
Teatergade 6 ca. 1895
Jernbanegade 6-2, Kattebjerg 1 ca. 1895
Søeborghus 1896
Krumport 9 ca. 1920
Rådhus
Teatergade 6
Arbejdsmændenes Hus
Teaterg. 2, Jernbaneg. 6
Jernbaneg. 4
Jernbaneg. 2
Kattebjerg 1
Kattebjerg 3
BIO
Kattebjerg 7
Kattebjerg 9-19
Krumport 3
Krumport 5
Krumport 7
© Peter Loumann. Kontakt mig hvis du vil bruge et eller flere af mine fotos.
Kun Kattebjerg og Krumport er del af den gamle købstad, med haver op til bygrænsen oppe ad Sandbjerget (se kort 1822). Husene var mest lejeboliger for arbejdere.
Kattebjerg
Oktober 1884 afviste byrådet en anmodning fra grundejere i Kattebjerggade om at gaden i stedet skulle hedde Lille Østergade eller Ny Østergade. Men en måned efter vedtoges alligevel Ny Østergade. Ved byrådsbeslutning 8/11 1983 blev den pr. 1/4 1984 til Kattebjerg. Gadens ensidige husrække danner nordsiden af Sct. Mortens Kirkeplads.
Krumport
Krumportstræde har navn efter den halvofficielle byport den førte ud til, og som kun gav adgang en markvej op over Sandbjerget. 1900-01 blev gadens gamle rønner revet ned (SS-D 15/5 1900, 10/5 1901). 1901 fulgte samtlige beboere Kattebjergs eksempel og bad byrådet om navneændring, Nu, da der er kommen ny Bygninger og andre Beboere, for til det gamle navn knytter sig kun Mindet om nogle grimme, usle Rønner og et Folkefærd, som man ligesom var bange for at komme til. Også i denne sag fik beboerne i første omgang afslag, bl.a. med argumentet Krumport var ikke det oprindelige Navn, men derimod Hestemøllestræde, men 13/11 året efter vedtoges alligevel det mere statelige navn med reference til Amtsgården. Gaden fik sit gamle navn tilbage 1/4 1984, samtidig med Kattebjerg.
militær indkvartering
De 2 gader havde i ældre tid en del udlejningshuse, ejet af velstående borgere som købmændene Martin Henrich Stenecke*, Mathias Buch og Hans Henrik Witte* og glarmester Christian Ager. Trods den gennemgående jammer over byrden ved indkvartering af soldater og især deres heste kunne nogle udlejere få fortjeneste på den. På denne side af Krumport var der o. 1736 - 1801 rytterbarak med stald, drevet af skiftende købmænd, en af flere tidlige forløbere for det sene 1800-tals private kaserne. Den var et beskedent foretagende: Folketællingen 1787 opregner 5 dragoner, heraf 1 med kone, 2 børn og svigermor. 1801 var her 3 ryttere, heraf 2 med kone, 1 også med børn.
1761 nævnes også Samuel Meyland Garvers Rytter Braque, beliggende for Ste. Mortens Kirkes nordre Side.
Jernbanegade
Ved åbningen af jernbanen 1870 udvidedes købstaden med et betydeligt areal ud mod denne. Anlæggelsen af Jernbanevejen samme år var en betydelig udgift og blev en juridisk og politisk belastning for byrådet. Det sjællandske Jernbaneselskab måtte gennembryde den sammenhængende række ejendomme Sct. Mortensgade - Kattebjerg (se kort 1822) og måtte også gennem en retssag mod snedkermester Lemvig*, hjørnet af Kattebjerg. Jernbanevejen var længe en grusvej som måtte vandes i sommermånederne. November 1909 vedtog byrådet at brolægge den. Fra den tid blev den kaldt Jernbanegade.
De 3 store ejendomme på denne strækning blev bygget i 1890'erne af 3 lokale håndværksmestre, en af dem desuden forretningsdrivende, der selv flyttede ind i dem. Bygmestrene tegnede dem antagelig selv. Den europæiske stil med facadestuk og hjørnetårne kopieredes fra København, fx. Gammelholm (1861 - 1877) og Søtorvet (1873-76), der kopierede fra kontinentet, især Paris.
Teatergade
var først en sti gennem Sandgraven frem til en markedsplads med ry for udskejelser. Den kaldtes Markedspladsen eller Plantagevejen. Efter forslag fra Forskjønnelseskomiteen 1896 blev den ført igennem til Krumport. Byrådet imødekom 4/2 1897 et ønske fra malermester Søeborg* der mente at et officielt navn ville gavne udlejningen af hans ejendom der var under opførelse, med en reference til det teater, der lå i Industribygningen på hjørnet af Jernbanegade (nu Kobberhjørnet). I 1930'erne fik den karakter af socialdemokratisk paradestrøg: 1934/35 overtog Arbejdernes Fællesorganisation Industribygningen og drev den under navnet Bygningen som møde- og forlystelsescenter indtil 1956/57. FDB overtog den 1962 og rev den ned. 1938-40 opførtes det nye funktionalistiske rådhus. Dertil kom Arbejdsmændenes Hus og trappen op til Munkebakken, stedet for bl.a. 1. maj-møder.
Jernbanegade 6-2, Kattebjerg 1 ca. 1895
NæstvedArkiverne, B-10550-21
I baggrunden Industribygningen i Vilh. Tvedes opr. version fra 1877. Den husede bl.a. den teatersal der kom til at give navn til Teatergade. Sandbunken foran er
Gabet, Jernbanevej 6, hjørnet af Markedspladsen, den sidste ubebyggede parcel her. Næstved Kommune solgte den på auktion 24/7 1896 til malermester Chr.K. Søeborg* der overbød naboerne t.h., urmager P. Jensen* (nr. 4) og murermester Ole Petersen* (nr. 2). Et vilkår var at køberen skulle opføre en 2-etages hjørnebygning inden udgangen af 1897. Søeborghus stod færdigt 1897 - i 3 etager plus flot hjørnetårn.
Jernbanevej 4 med den fine runde frontispice er bygget 1893 for urmager Peder Jensen. Han flyttede selv hertil fra Vinhusgade 16 med butik midt i facaden og bolig i en af de 3 store lejligheder ovenpå. I en anden lejlighed boede sagfører Sofus O. Mørup*. I baggården havde F. Hansen snedkerværksted med ligkistemagasin.
Jernbanevej 2 er bygget 1892-93 af murermester Ole Petersen, Sandstræde, der 1892 købte gården af snedker Jens B. Lemvig*, straks byggede om og nyt og selv flyttede ind i den nye gård og ejede den -1921. Der var port midt i facaden indtil Petersen 1903 flyttede den om i Kattebjeg 1. Ellers var her, som nu, 4 små butikker, fra venstre (øverst) til højre:
Jens Kjeldsens herremagasin, en kæde med hovedforretning i København, her bestyret af H.P. Mortensen der selv overtog butikken 1897 i en del af lokalet; han boede på 1. sal med familie, men ikke personale; der drev fru Kirstine Mortensen fra 12/7 1893 pensionat med Kost, Logis og Middagsabonnement; Mortensen ophørte 1904, men her var herremagasin -1980
en Niels Hansen
glarmester J.A. Pedersen* der havde haft glasentreprisen ved byggeriet og flyttede hertil fra Haslev; 1898 flyttede han til sit nybyggede Ramsherred 13; i lokalet her blev der urmager 1898-2015.
H. Larsen, Café & Restaurant Bellevue, tilflyttet fra Ringstedgade 23, 1898 flyttet op i den øverste ende af huset, i en del af Kjeldsens tidl. lokale.
helt t.h. gavlen af Jernbanevej 2, Ny Østergade, nu Kattebjerg 1, del af samme gård som snedker Lemvig solgte 1892 til murer Petersen. Han om- eller nybyggede straks, samtidig med de nye længe mod Jernbanevej, huset til 2½ etager. 1896 blev han overbudt af maler Søeborg på nr. 6, hvor huset med 3 fulde etager, skråt hjørne og tårn stod færdig året efter. Petersen svarede samme år med ny ombygning: 3 fulde etager, skråt hjørne og tårn. I gavlen ses Jakob Hansens cigarforretning der var her i alle 3 versioner af huset.
Vi ser ikke noget om arkitekter. Bygmestrene tegnede nok selv husene. De var helt med på den historiserende mode.
Jernbanevej er en grusvej. Den blev først brolagt 1909/10 og blev så Jernbanegade. Plamagerne på vejbanen er nok hestepærer. Markedspladsen eller Plantagevejen blev 1897 Teatergade efter forslag fra maler Søeborg der mente at et fine navn ville fremme omsætningen. Gadebelysningen er gaslamper. Pælene bærer telefon- og telegrafkabler, Næstved fik først el i 1909.
20/7 2018