MOBILITET OG AREALPLANLEGGING. 1.november Kommunaldirektør for byutvikling Anne Iren Fagerbakke - PDF
Download "MOBILITET OG AREALPLANLEGGING. 1.november Kommunaldirektør for byutvikling Anne Iren Fagerbakke"
1 MOBILITET OG AREALPLANLEGGING 1.november 2016 Kommunaldirektør for byutvikling Anne Iren Fagerbakke KOMPETENT ÅPEN PÅLITELIG SAMFUNNSENGASJERT
2 Høna eller egget? Hva kom først? Tilfeldig eller styrt?
3 Arealplanlegging Arealplanlegging er en del av kommunenes planarbeid og foregår på flere ulike nivåer på overordnet nivå; kommuneplanens arealdel på mellomliggende nivå; kommunedelplaner enten geografisk avgrensede deler av kommunen eller bestemte tema områdereguleringsplaner som er geografisk avgrenset på detaljnivå; reguleringsplaner ved utbyggingsprosjekter o.l. Formålet med kommunal arealplanlegging er å legge til rette for utvikling og samordnet oppgaveløsning ved forvaltning av arealene og naturressursene i kommunen, og å gi grunnlag for gjennomføring
5 Gåbyen I den aktive byen er det å gå den vanligste transportformen Dette gir en miljøvennlig byutvikling, og bidrar til bedre folkehelse. Når byen vokser må oppgavene løses på en funksjonell, fremtidsrettet og mer miljøvennlig måte. Innbyggernes ønsker og behov må utgjøre grunnlaget for en utvikling som bygger opp om et godt og aktivt liv. Gåbyen skal ha et gangnett som er effektivt og attraktivt å benytte Ved utforming av gatenettet må det tas hensyn til forhold som har betydning for de gående. Attraktiviteten påvirkes av flere faktorer, som forhold mellom høyde og bredde i gatesnittet, klimatilpassing, lyssetting, møteplasser og beplanting. Gå- og sykkelbyen er to sider av samme sak, hvor sykkel gir økt mobilitet og mulighet til å transportere både barn og lettere varer, på korte og mellomlange strekk. Satsing på sykkelveger og -anlegg, både i og mellom bydeler skal forsterkes.
6 Kompakt I den attraktive byen må vi utvikle den kompakte bystrukturen som tidligere kjennetegnet Bergen Bergen sentrum suppleres med bydelssentre og lokalsentre der hverdagens behov for offentlige tilbud, service og sosiale møtesteder ligger i gangavstand fra boligen. skal utvikles som attraktive møtesteder for sitt nærområde, med gode gangtilbud, offentlige byrom og høy tetthet parkering i bydelssentra etableres som fellesanlegg nær hovedveg Sosial infrastruktur skal konsentreres i knutepunktene og gjøres mer tilgjengelig (- her er kommunen mer enn bare tilrettelegger).
7 Mer effektiv transport Den aktive byen skal ha et velfungerende transportsystem som gjør regionen til et samlet arbeids-, bolig- og utdanningsmarked. Bergen skal utvikle et klimasmart samfunn som gir redusert transportbehov og økt satsing på grønn mobilitet. gange, sykkel og kollektiv og delt mobilitet Det skal være mulig å bo i byen uten å eie bil. For å møte befolkningsveksten og transportbehovene i framtiden må vi utnytte infrastruktur, bilpark og passasjerseter bedre. Vi må legge til rette for delt mobilitet, som sparer plass og utnytter bilparken og veinettet bedre.
8 Framtidsrettet grep for å redusere transportbehov Kommunen skal samarbeide med fylkeskommunen for å skape et bedre kollektivtilbud for hele regionen. Økt fokus på regionalt samarbeid ved planlegging av infrastruktur innen felles bo- og arbeidsmarked Tungtrafikk og gjennomgangstrafikk på E39 må ledes utenfor sentrum. Senterstruktur og personintensive arbeidsplasser skal primært være sentralt lokalisert i kollektivknutepunkter med god tilgjengelighet for hele regionen. Det må legges til rette for at bydelene i større grad får balanse mellom boliger og arbeidsplasser, for å minske presset på infrastrukturen.
9 Strategisk temakart mot 2030 Bystyrets vedtak 21. september: «viser kommunens overordnete arealstrategi frem mot Byens vekst skal i hovedsak komme i disse områdene.» «Temakart BERGEN 2030 skal gi føringer for utarbeidelse av arealdelen og være retningsgivende for saksbehandling av arealrelaterte saker i kommende planperiode.» Vektlegger behovet for regional dialog og samarbeid
10 Strategisk temakart mot kompakte byutviklingsområder 7 områder for næring til lager og industri 7 hovedvegforbindelser til nabokommunene Stamruter for kollektivtrafikk: Det skal utvikles høyverdige kollektivtraseer mellom Bergen sentrum og de sju boligsonene i form av bybane, tog eller prioriterte busskorridorer.
11 Er det vilje? Er det mulig? stort fortettingspotensial langs Bybane og i senterområder stor etterspørsel etter boliger i sentrum tiltakende urban delingskultur tilgang viktigere enn eierskap potensiale for økt sykkelandel sjøvegen gir mulighet for å etablere «Bybane til sjøs»
12 Bybanen som byutviklingsmotor
13 Ja, det er mulig! De store byene har viljen, men det har en kostnad hvem betaler? Tverrpolitisk og godt faglig arbeid på tvers av forvaltningsnivå gjennom mange år gir resultater!