Nyhetsbrev 8/2016 - For Velferdsstaten
For velferdsstatens nyhetsbrev presenterer temaer og innledere på Skandinavisk Velferdskonferanse i Oslo 14. og 15. november 2016. I tillegg har vi saker om Oslo kommunes seier mot barnevernsprofitørene, sykehusstreiken, velferdsprofitører, barnehagekamp, Brexit og Globaliseringskonferansen
SVK2016 Kerstin Eldh: NPM har skapt krise i velferdsstaten
SVK2016: Christian Grimsgaard: Mistroens pris
SVK2016: Kennet Harr: Folkeopplyser og demokrativokter
SVK2016: David Eklind Kloo: Slik virkeliggjør vi våre visjoner
Full seier til Oslo kommune over barnevernsprofitørene
Sykehussteiken: Sykehusene vil tilbake til fortiden
Kronikk: Kampen om velferdskronene
Innlegg: Desperat barnehagekamp i Oslo
Innlegg: Goddag mann, Aftenposten!
Kommentar: Brexit og venstresidas krise
Globaliseringskonferansen i Oslo 27.-30. oktober
SKANDINAVISK VELFERDSKONFERANSE 2016 (SVK2016) – MELD DERE PÅ!
Skandinavisk Velferdskonferanse 2016 nærmer seg med stormskritt. Programmet er svært aktuelt og tar opp store debatter som status for «den nordiske modellen», velferdsprofitørene, styring av offentlig sektor, utviklingen i arbeidslivet, internasjonal handel og klimaomstilling – og ikke minst våre alternativer, løsninger, strategier og målsettinger. Hvor har vi hatt suksess og hvor er de største utfordringene?
Programmet finner dere her og påmelding her. For mer informasjon og ytterligere presentasjoner av innledere og seminarer, se konferansesidene.
«Välfärden är i kris. Sjukskrivningarna för psykiska besvär ökar kraftigt bland dem som jobbar i den. Trettio år av marknadsliknande experiment inom offentlig sektor har resulterat i en sjukvård som personal flyr från, socialarbetare som ropar på hjälp, sjunkande skolresultat och många andra problem.» I denne kronikken av Kerstin Eldh skriver hun om konsekvensene av at lønnsomhet og innstramminger blir styrende prinsipper i forvaltningen. At vi får en offentlig sektor preget av detaljstyring, utallige mål, dyre konsulenter og en offentlig sektor som ikke virker i tråd med formålet.
Kerstin Eldh er pensjonert folkehøyskolelærer, har bakgrunn fra svensk fagbevegelse (TCO, Tjänstemännens Centralorganisation), og er nå tilknyttet nettverket Gemensam Välfärd. Eldh har sammen med Gunilla Ryd blant annet skrevet rapporten Vi räknar minuter,vi räknar pinnar ... Till nytta för vem?. Rapporten er et kraftfullt oppgjør med New Public Management og konsekvensene dette har hatt for offentlig sektor, arbeidsliv og velferdsstaten. Kerstin Eld kommer til Skandinavisk Velferdskonferanse i Oslo 14. og 15. november. Les mer på konferansesidene.
«Andelen av ansatte i offentlig sektor har vært konstant på om lag 30 prosent gjennom flere tiår. Men en stadig større andel av de ansatte bruker tiden på kontroll, og de faglig ansatte bruker mye mer tid på rapportering. Sentrale oppgaver outsources, mens lokale fagmiljøer og faglige prosesser tynes.»
I denne kronikken skriver lege Christian Grimsgaard om mistroens pris, om hvordan forestillingene om egennytte og egoisme lager et forvaltningssystem med kontroll, målinger og markedstilpassing. Idealet er omskiftelige ledere uten lojalitet til fagene. Fagbasert ledelse antas å prioritere egennytte på bekostning av helheten. Så hvem skal da utvikle virksomheten? Svaret er direktorater og innleide konsulenter.
Christian Grimsgaard er lege, og jobber til daglig med håndkirurgi i Oslo Universitetssykehus. Han er tillitsvalgt for legene i samme sykehus. Grimsgaard har i flere år vært aktiv i debatten om måten norsk helsevesen styres og forvaltes på. Han tatt til orde for å ta vare på, og videreutvikle et offentlig finansiert solidarisk helsevesen. Han har særlig satt fokus på hvordan fagligheten har fått for dårlige kår innen hele offentlig sektor etter reformbølgen rundt årtusenskiftet, og at dette er en dyr og dårlig måte å utvikle fellesskapsløsningene på. Christian Grimsgaard kommer på Skandinavisk Velferdskonferanse 14.-15. november. Les mer om konferansen her.
SVK2016: KENNETH HARR: FOLKEOPPLYSER OG DEMOKRATIVOKTER
Danske Kenneth Haar jobber for den europeiske organisasjonen Corporate Europe Observatory (CEO). CEO og Haar overvåker hvilken rolle lobbyister har i utformingen av politikk i våre samfunn, og forklarer hva storselskapenes politikk kan føre til. Et eksempel er en nylig utgitt rapport som viser at den engelske finanslobby bruker 34 million euro per år på å påvirke i Brussel, og at mer enn 140 lobbyister skal påvirke EUs finans- og næringspolitikk.
Kenneth er en hyppig foredragsholder i Danmark og internasjonalt, og han fikk nylig Træskoprisen 2016 for å bidra til å informere om og sette en stopper for TTIP-forhandlingene mellom EU og USA. Kenneths kunnskap spenner vidt når det gjelder handelsavtaler, finanspolitikk og finanskriser. Her forteller han enkelt i et intervju hva de ulike avtalene med de mange forkortelser er, og hva som gir grunn til bekymring ved disse. Kenneth Haar kommer til Skandinavisk Velferdskonferanse, les mer her.
SVK2016: SLIK VIRKELIGGJØR VI VÅRE VISJONER
«Resignasjon setter et sterkt preg på vår samtid. Folks tillit til politikkens evne til å håndtere framtidas utfordringer er i ferd med å ta slutt. Folk står igjen med en følelse av at utviklingen går i feil retning, og at det eneste man kan gjøre er å sørge for seg selv og sin egen sikkerhet og velferd.» Det er David Eklind Kloo som skriver dette i en politisk appell. Kloo er politisk koordinator for Handelsanställdas förbund i Sverige. Han har sin faglige bakgrunn som tillitsvalgt i fagforbundet Kommunal, mens han arbeidet som pleier på en sosial boenhet. Han kommer på konferansen for å bidra til å gi oss visjoner og framtidshåp.
Arbeiderbevegelsens største utfordring er å erstatte den manglende framtidstroen, sier Kloo. «Dette, å gi folk håp for framtida – både ved å endre de faktiske materielle forholdene folk lever under og ved å tilby en arena for felles kamp, er arbeiderbevegelsens viktigste utfordring i dag. Da kan vi gjenopplive spørsmålene om hvilke verdier som skal prege vår tilværelse, om det er profittmaksimering eller menneskelige verdier som skal råde. Da kan vi også diskutere hva vi skal bruke den stadig økende produktiviteten til. Da kan vi på nytt rette lyset på hvordan demokratiet skal utvides til flere områder av livet, hvordan det skal utdypes – hvordan det skal demokratiseres.»
Syv barnevernsprofitører led 22. september et sviende nederlag i Oslo Byfogdembete. De hadde saksøkt Oslo kommune for å utestenge dem fra å delta i anbudskonkurranse. Saken ble presentert i artikkelen Hun må slåss i retten i avisa Klassekampen tidligere i høst.
- Dette er veldig gledelig, men ikke overraskende. Slike søksmål er mest egnet til å forsøke å skremme politikere fra å drive politikk. Likevel er dette en viktig seier til Oslo-byrådet, og vi håper det vil gi andre kommuner mot til å velge egne og ikke-kommersielle krefter fremfor velferdsprofitørene, kommenterer For velferdsstatens Helene Bank. Les domsslutning og hele kjennelsen her.
SYKEHUSSTREIKEN: SYKEHUSENE VIL TILBAKE TIL FORTIDEN
- Hva er det som får en samlet norsk fagbevegelse til å støtte Akademikerne, en forening som mange fagforeningsfolk oppfatter som litt for arbeidsgivervennlig, litt for glad i lokal lønnsdannelse, litt for langt fra tunge løft og skitne negler? Årsaken er ganske åpenbar: En samlet norsk fagbevegelse ser at streiken rører ved noe grunnleggende i norsk arbeidsliv: Det kollektive vernet om arbeidstid. Les innlegget «Sykehusene vil tilbake til fortiden» her.
- Debatten om velferdsprofitørenes rolle i samfunnet raser nå over hele landet, eksempelvis i Oslo, Sykkylven og Indre Sogn, men ikke minst når den nye høyder i Sverige. De fellesfinansierte velferdstjenestene er kjernen i de skandinaviske velferdsstatene. Få lever et liv i våre land uten å benytte seg av disse. Derfor har vi interesse av at de er best mulig. Dessuten er de fleste opptatt av hvordan skattepengene brukes.
I media kan denne diskusjonen være svært forvirrende, men den er egentlig ikke vanskelig å forstå. Man må bare lære seg å skrelle bort alle lag av retorikk og reklame. Dette handler først og fremst om penger. Skattekroner omgjort til velferdskroner. Hvordan skal de brukes og hvor skal de havne til slutt, skriver For velferdsstatens Linn Herning i Dagbladet.
INNLEGG: DESPERAT VELFERDSPROFITØRKAMP I OSLO
- Kommuner er ikke tvunget til å konkurranseutsette drift av velferdstjenester. Kommuner er heller ikke tvunget til å fortsette med konkurranseutsetting av offentlige tjenester. Likevel ser vi at Oslo for tida er en slagmark for kampen mellom velferdsprofitører og det rødgrønne byrådet, med støtte av Rødt. De viktige, men moderate grep som er vedtatt i samarbeidserklæringen mellom de rødgrønne partiene i Oslo, har skapt desperasjon blant velferdsprofitørene.
Det handler om ikke å bygge nye kommersielle barnehager, og om ikke å sette barnevernsbarna ut på anbud til kommersielle barnevernskonsern. Hvis det gjøres riktig, kan velferdsprofitørene holdes utenfor uten at det kommer i strid med EØS-regelverk og barnehagelov, skriver For velferdsstatens Helene Bank i dette innlegget i Klassekampen.
«Aftenpostens kommentatorkorps har tydeligvis bestemt seg for at all kritikk av velferdsprofitørene er et «mørkerødt standpunkt». At det ikke stemmer med virkeligheten, ser ikke ut til å bry avisens kommentatorer.» Les Linn Hernings refuserte kritikk av Aftenposten her.
Britenes flertall for å melde Storbritannia ut av EU (Brexit) var overraskende, ja, til dels sjokkartet, for mange. Diskusjonen går høyt om både resultat og årsaker. På venstresida er forvirringen stor, i Storbritannia som i Europa for øvrig. I realiteten avspeiler avstemningsresultatet et EU i eksistensiell krise, mens diskusjonen avspeiler ei venstreside i dyp politisk og ideologisk krise, skriver Asbjørn Wahl i denne kronikken i Fagbladet.
Det som er klart, er at store deler av den britiske arbeiderklassen stemte for Brexit. At fremmedfiendtlighet var involvert i dette, er det ingen tvil om. Først og fremst må det imidlertid ses på som en reaksjon på en politikk som systematisk og med få unntak har undergravd lønns- og arbeidsforhold, faglige og sosiale rettigheter for arbeidstakerne. Arbeidsfolks massive støtte til Brexit var derfor mer enn noe en protest mot «the establishment». De som hadde tapt mest på den markedsliberale politikken, ga eliten en nesestyver, konkluderer Wahl. En noe utvidet engelsk versjon av artikkelen finnes her.
Globaliseringskonferansen 2016 finner sted fra 27.-30. oktober i Folkets hus, Kulturhuset, Eldorado kino og en 700 kvm. konferanselavvu på Youngstorget. Tittelen for årets konferanse er Grenseløs. Konferansens program fokuserer på tre hovedtema som alle er sterkt relatert til grenser, eller fraværet av disse: Økonomi, konflikt og miljø. I løpet av fire dager og over 70 arrangementer skal man utforske, diskutere og utvikle den rollen grenser spiller i verden. Grenser brytes stadig ned, mens andre bygges opp.