Pressemelding – ForFinnmark.no
ForFinnmark inviterer til debatt under Varangerfestivalen
Publisert i 6. august 2019 i Politikk/Pressemelding By Torill Olsen
Hvordan vil politikerne jobbe for en reversering av sammenslåingen av Finnmark og Troms frem mot stortingsvalget 2021? Det må vi vite før vi går til valgurnene.
Derfor inviteres alle til å komme for å høre politikerne svare for seg den 10. august kl. 13.00 i teltet på torget i Vadsø. Kan du ikke komme, streamer vi direkte fra seansen.
De politikerne som stiller opp er:
Ap: Tarjei B. Jensen (3. kandidat)
H: Jo Inge Hersjevik (2. kandidat)
V: Trine Noodt (1. kandidat)
FrP: John Roar Karlsen (1. kandidat)
MDG: Frode Elias Lindahl (2. kandidat)
Rødt: Jens Ingvald Olsen (1. kandidat)
SV: Kirsti Bergstø (1. kandidat)
Sp: Anne Toril Eriksen Balto (2. kandidat)
KrF: Kan ikke stille pga. valgkampåpning.
De viktigste temaene vi vil utfordre kandidatene på valglistene til fylkestingsvalget Troms og Finnmark på er:
Hvor tydelig garanti kan du gi velgerne for at du og ditt parti skal gjøre jobben for at Finnmark og Troms skal bestå som egne fylker og stortingsvalgkretser?
Hvordan vil dere jobbe for en reversering av sammenslåingen frem mot stortingsvalget 2021?
Hvordan vil dere ivareta Finnmark og Troms sine interesser i tiden frem mot stortingsvalget 2021?
Hvilke garantier kan dere gi til velgerne at dere aktivt vil bidra til at fylkestinget søker om oppdeling?
Hvorfor mener du velgerne skal gi ditt parti sin demokratiske fullmakt til å styre dagens Finnmark og Troms fra 2020?
Debattleder er Bill Iversen.
Musikalske innslag og enkel servering.
Folkets dom over Regjeringens overkjøring av folket i Finnmark!
Publisert i 20. juni 2019 i Politikk/Pressemelding By Torill Olsen
Geir Adelsten Iversen. Stortingsrepresentant, Senterpartiet Finnmark.
Det er valgår i år. Folket har igjen makten. Da går vi alle til urnene for å markere vår avsky for en regjering som kaster vrak på folkeviljen; 87 % av finnmarkingene sier nei til fusjon med Troms.
Oslo-regjeringens tvang er en forkastelig handling som er intet demokrati verdig. La kommunevalget bli en vekker!
Bolverket mot fjerndiktatet fra Regjeringskvartalet i Oslo finnes heldigvis. Folket i Finnmark skal vite at Senterpartiet står klippefast på en omkamp som, om den ikke blir tidligere, vil komme i 2021 når stortingsvalget står for tur. I Senterpartiets langtidsprogram 2017-21 heter det:
«Senterpartiet er motstander av den pågående kommune- og regionreformen og mener de fører til sentralisering og svekket folkestyre. Vi mener at eventuelle kommune- og fylkessammenslåinger skal være frivillige og at oppslutningen om dem skal være avklart i lokale folkeavstemminger» (s. 16).
Dette bekreftes av Senterpartiets leder Trygve Slagsvold Vedum som sa til Romsdals Budstikke 18 oktober 2018:
«Senterpartiet har fremmet forslag om å oppheve sammenslåingen av Troms og Finnmark … Vi kommer til å kjempe mot regionreformen og sentraliseringen helt til siste slutt».
Senterpartiet står rakrygget i stormen, og vårt konsekvente standpunkt mot tvang vil ikke rokkes av en «trollbundet» regjering og et stortingsflertall som legger så dårlig håndverk til grunn for sine vedtak.
Alle regjeringens uvennlige trekk som tar sikte på å nedlegge vårt kjære Finnmark blir møtt med hoderystende vantro.
Særlig blir dette tilfelle når regjeringspartner KrF ved Geir Toskedal forklarer i Dagsavisen 2 august 2018 s. 8-9 hvordan Finnmark ble en brikke i et spill der regjeringspartiene, Venstre og KrF tenkte på et tilfeldig tall for antall regioner i Norge – 10-11 – som partiene ble så «fortrollet av» at det ikke var noen annen mulig løsning.
Toskedal sa det slik at «det var et argument at dersom det blir flere fylker enn dét, så er det nesten ikke noen vits i en regionreform».
Og dette skal avgjøre Finnmarks skjebne? Nei sier Senterpartiet! Det må her være tillatt å si at maken til toskeskap skal en lete lenge etter.
Kampen mot tvangssammenslåing fortsetter!
Publisert i 21. februar 2019 i Pressemelding By Torill Olsen
Skrevet av ForTroms.
Et knapt borgerlig flertall på Stortinget nektet før jul for andre gang å omgjøre vedtaket om tvangssammenslåing av Finnmark og Troms. Kampen mot tvangssammenslåingen av våre to nordligste fylker har dermed fått en mer langsiktig karakter.
Det er fortsatt et sjølsagt krav at den klare folkeviljen skal respekteres. Demokratiet er satt i spill. Den ubegrunnete tvangssammenslåingen er elendig forberedt og reiser en rekke spørsmål knyttet til mange uavklarte saker, bl.a. Finnmarkseiendommen og Troms Kraft.
Milliardverdier er satt i spill. Sentrale administrative oppgaver er ikke utredet og arbeidet i fellesnemnda bærer preg av et pliktløp, uten entusiasme og engasjement.
De enorme geografiske avstandene, samt ekstrakostnadene til drift av det sammenslåtte fylket vil gå ut over tjenestetilbudet i både Troms og Finnmark. Folkestyret i Troms og Finnmark vil svekkes.
I tett samarbeid med «ForFinnmark» skal «ForTroms» arbeide for at et nytt Storting omgjør tvangssammenslåingen etter Stortingsvalget i 2021.
Sjansene for ei omgjøring anses å være svært gode. Samtlige meningsmålinger gir for tida de rødgrønne partiene som er mot tvangssammenslåing stort flertall.
Punkt 1 i fellesavtalen mellom Troms AP og Finnmark AP slår også fast at disse fylkespartiene ønsker ei omgjøring av tvangssammenslåingen. Det er således svært gode odds for at Finnmark og Troms etter Stortingsvalget i 2021 kan bestå som egne fylker, i tråd med folkeviljen i begge fylkene.
«ForTroms» skal drive politisk påvirkning og lobbyvirksomhet med sikte på omgjøring av tvangssammenslåingen. «ForTroms» skal styrke kunnskapen om våre to nordligste fylker sin historie, kultur og samfunnsliv, og stimulere til debatt om utfordringene som våre to fylker står overfor.
«Troms-aksjonen mot tvangssammenslåing» har endret navn, og har gått over fra å være en aksjon til å bli en organisasjon. «For Troms – mot tvangssammenslåing» (ForTroms) er registrert i Brønnøysundregistrene.
I styret sitter Per Oskar Kjølaas, Elin Jørgensen, Nils Aarsæther, Sofie Axelsen Osland og Bjørn Willumsen. Inititativtaker Ingrid Evertsen tiltrer styret i april.
«ForTroms» er åpen for alle som vil arbeide for og gi støtte til organisasjonens formål. Innmelding skjer på epost fortroms@gmail.com.
Regjeringspartiene saboterte støtte til Finnmarkssykehuset!
Publisert i 31. januar 2019 i Pressemelding By Torill Olsen
Pressemelding fra Jens Ingvald Olsen, Rødt
I møtet i fellesnemnda 30.-31.januar i Vadsø for Troms og Finnmark fremmet Ap, Sp, MDG og Rødt forslag til følgende uttalelse: Trekk forslaget om at Finnmarkssykehuset blir en del av UNN.
Men regjeringspartiene H, V, Frp og Krf i fellesnemnda ønsket ikke at uttalelsen skulle behandles og brukte sine 13 stemmer(av totalt 38) til å hindre behandling.
I flg kommunelovens møteregler kan 1/3 av møtedelegater avvise at en sak som fremmes i møtet tas opp til behandling.
Jens Ingvald Olsen. Foto: Privat
– Oppsiktsvekkende nok fremma de samme partiene eget forslag med støtte til regjeringens forslag om at Finnmarkssykehuset blir en del av UNN, som da heller ikke ble behandlet, skriver Jens Ingvald Olsen (Rødt) i en pressemelding.
Her er uttalelsen fra Ap, Sp, MDG og Rødt som ble hindret behandling:
Trekk forslaget om at Finnmarkssykehuset blir en del av UNN
Regjeringen bes trekke forslaget om at Finnmarkssykehuset blir en del av UNN HF.
I regjeringserklæringen fra 18. januar 2019, 'Granavolden-plattformen', skriver Solberg-regjeringen:
«I forbindelse med vurderingen av den nye regionreformens konsekvenser for inndelingen av helseforetaket, foreslå at Finnmarkssykehuset blir en del av UNN.» (s. 51).
Dette forslaget er overhodet ikke utredet, og heller ikke drøftet med de administrative ledelsene ved Finnmarkssykehuset HF eller UNN HF. Den politiske ledelsen i Troms og Finnmark fylkeskommuner er heller ikke rådspurt.
Fellesnemnda for Troms og Finnmark fylkeskommuner er svært kritisk til at Finnmarkssykehuset HF skal 'bli en del av UNN', og kan heller ikke se at dette har noen relevans i forhold til regionreformen og sammenslåing at Troms og Finnmark fylkeskommuner.
Fellesnemnda frykter at UNN HF, som allerede i dag har store utfordringer med å sikre funksjonen som universitetssykehus og driften av sykehusene i Harstad, Narvik og Longyearbyen, vil få et uoverkommelig stort ansvarsområde.
Dersom UNN HF skal ha ansvar for all spesialisthelsetjeneste og akuttberedskap fra Narvik til Kirkenes og Longyearbyen – og samtidig opprettholde universitetssykehusfunksjonene – vil det kreve kraftig styrking både økonomisk og administrativt.
Det svært store geografiske området som Troms og Finnmark utgjør sammen med Svalbard og Barentshavet, gjør ansvaret UNN er tiltenkt uforsvarlig.
Fellesnemnda for Troms og Finnmark fylkeskommuner vil på det sterkeste be Regjeringen om å trekke tilbake forslaget om at Finnmarkssykehuset HF blir en del av UNN HF.
Fellesnemnda ber også Helse Nord RHF ikke behandler Regjeringens forslag i saken før saken er grundig utredet og involverte parter som ansattes organisasjoner, pasientforeninger, politiske organ i Troms og Finnmark har uttalt seg.
På møtet fremmet Trine Noodt (V) følgende uttalelse på vegne av FrP, H, KrF og V:
«Fellesnemnda for Troms og Finnmark har tiltro til at regjeringen på en god måte følger opp regjeringserklæringen av 18. januar 2019, som slår fast at en i vurderingen av den nye regionreformens konsekvenser for inndelingen av helseforetaket vil foreslå at Finnmarkssykehuset blir en del av UNN.»
Full støtte til Finnmark fylkeskommune for å gå til rettssak!
Publisert i 11. januar 2019 i Pressemelding By Torill Olsen
Organisasjonen ForFinnmark gir sin fulle støtte til Finnmark fylkeskommune hvis de velger å gå til rettssak mot staten for å oppheve tvangsvedtaket om sammenslåing av Finnmark og Troms. Vi vil også bidra økonomisk til dette om det er ønskelig.
Vi har folket i Finnmark med oss, 87 prosent sa nei til sammenslåing under folkeavstemningen i mai 2018. Juridiske eksperter på offentlig forvaltning er enige med oss i at vedtaket i Stortinget ikke er i tråd med loven.
Flere advokatmiljøer har uavhengig av hverandre, konkludert med at vedtaket i Stortinget ikke er godt nok utredet. Selv kommunalkomiteen i Stortinget mener vedtaket ble gjort på et svakt juridisk grunnlag.
Nå har Finnmark fylkeskommune ved hjelp av advokatkontoret Kluge, som besitter noe av landets fremste juridiske kompetanse, fått utredet de juridiske spørsmålene rundt lovligheten av tvangssammenslåingen.
Det er dermed gjort et grundig forarbeid i forhold til å gå til rettssak. Dette er juridisk uprøvd område, og det er derfor alt å vinne på at saken avgjøres av domstolen.
Forfinnmark, som har nærmere 2000 medlemmer, vil støtte fylkesordfører Ragnhild Vassvik når hun sier at "vi mener at vi skylder folk i Finnmark et grundig arbeid, nettopp fordi det er den viktigste saken vi har hatt i Finnmark etter krigen".
ForFinnmark mener at rettsaken må gjennomføres og vil bidra økonomisk til dette om det er ønskelig!
Overformynderi og folkeforakt!
Publisert i 19. november 2018 i Pressemelding By Torill Olsen
Skrevet av Geir Adelsten Iversen, Stortingsrepresentant for Senterpartiet i Finnmark
– Som stortingsrepresentant for Finnmark kan jeg ikke sitte rolig og se på at et himmelropende overgrep skal skje mot Finnmarks befolkning!
Saken er at Stortingsrepresentantene André N. Skjelstad (V), Norunn Tveiten Benestad (H), Kari Kjønaas Kjos (FrP) og Torhild Bransdal (KrF) har ved Representantforslag 44 L (2018–2019), foreslått at Statsråd Monica Mæland skal gis myndighet til «opprettelse av valgstyre der fellesnemnda ikke har opprettet det».
Dette betyr at statsråden vil sette til side det grunnleggende prinsipp om kommunalt selvstyre – og en nær enstemmig folkevilje i Finnmark som også har sterk støtte i Troms og Nordland om at fusjonen ikke må gjennomføres.
Jeg – som stortingsrepresentant for Finnmark – kan ikke rolig sitte og se på at et slikt himmelropende overgrep skal skje mot Finnmarks befolkning.
Jeg vil derfor sette «alle kluter inn» for å overbevise stortingsrepresentanter uansett partifarge fra i første omgang Nordland, Troms og Finnmark, om at representantforslaget må avvises.
Jeg vil også samtidig anbefale Finnmark Fylkesting om – iht. sin myndighet etter valgloven § 4-1 å opprette slikt valgstyre på sitt neste møte. Det vil overflødiggjøre det kommende diktat fra statsråden.
Sammenslåing av Troms og Finnmark: Representantforslag 44 L (2018–2019): Noen rettslige merknader av Peter Th Ørebech, professor i rettsvitenskap, Norges arktiske universitet
Stortingsrepresentantene André N. Skjelstad (V), Norunn Tveiten Benestad (H), Kari Kjønaas Kjos (FrP) og Torhild Bransdal (KrF) har levert Representantforslag 44 L (2018–2019), til Stortinget. Som forslagsstillerne formulerer det vil forslaget gi
«Kongen fullmakt til å gi nærmere regler og gjøre unntak fra lov og forskrift når det er nødvendig for å gjennomføre vedtak om sammenslåing. Unntak fra lov og forskrift må være knyttet til fem forhold som er angitt i bestemmelsen, herunder «reglar om lovpålagde organ i stat, fylkeskommune og kommune»» (Dok.8:44 L (2018–2019) s. 1).
Lovendringsforslaget til inndelingslova i lov 15. juni 2001 nr. 70, § 17 andre ledd bokstav a lyder som følger:
«a) reglar om lovpålagde organ i stat, fylkeskommune eller kommune. Dette inkluderer oppretting av slike organ når dei som har mynda etter lova, unnlèt å gjere dette».
Lest i sammenheng blir lovteksten da som følger:
«Når det blir rekna som nødvendig for å gjennomføre vedtak om grenseendring, kan Kongen dessutan gjere unntak frå gjeldande reglar i lov eller forskrift. Unntak frå lov må knyttast til følgjande forhold:
«Grenseendring» er definert slik: «Omgrepet grenseendring i denne lova er ei fellesnemning på samanslåing, deling og grensejustering» (se § 3 fjerde ledd).
Regelen i § 17 står i kapittel IV om «Direkte verknader av grenseendring».
Den lovendring som det legger opp til er da at Kongen dvs. her Kommunal- og fornyingsdepartementet kan, ved forskrift, overta oppgaver som etter loven opprinnelig henhører under fylkeskommunen. Med «gjere unntak frå gjeldande reglar i lov eller forskrift» forstås retten til derogasjon, dvs.oppheve, endre eller modifisere regler som også er nedfelt i rettskilder av høyere rang.
Av dette kan vi slutte som følger:
1) Kongens kompetanse gjelder «reglar». Regler må holdes adskilt fra utkast til regler. I skrivende stund er Dokument 8 – forslaget fra Skjelstad & Co, ingen vedtatt regel men kun et utkast. Det er høyst usikkert om forslaget vil bli vedtatt i Stortinget, jf. det faktum at KrF i flere avgjørelser i Stortinget har stemt sammen med opposisjonen mot Regjeringen, jf Aps krav om midler til tannhelse-styrking og Ap- framlegget om ei ny lov mot moderne slaveri (se Klassekampen 17. november 2018 s. 6)
2) Kongens kompetanse gjelder «oppretting av slike organ», dvs. i dette tilfelle
«handler dette om opprettelse av valgstyre der fellesnemnda ikke har opprettet det. Dette endringsforslaget vil gi Kongen fullmakt til å oppnevne medlemmer til valgstyret når fellesnemnda ikke har gjort det, og når oppnevning av valgstyre er nødvendig for å sikre framdrift i valgforarbeidet i henhold til nasjonale frister og milepæler» (Dokument 8:44 L (2018–2019) s. 1).
Forarbeidene opplyser også om at grunnen til at lovendringen fremmes som Representantforslag er at fristene for valgstyrene elles ikke vil overholdes. Vi ser derfor at kompetansen her gjelder oppretting av valgstyre for Finnmark der Fellesnemda ikkje har gjort dette (s. 2).
3) Lovendringsforslaget må leses som følger:
a) Lovendringsforslaget opphever ikke det «kommunale selvstyre». Dvs. at Finnmark fylkeskommune er fortsatt et eksisterende rettssubjekt som inntil lovendringen er vedtatt kan følge gjeldende lover slik som før.
b) Det kan ikke forutsettes at lovendringsforslaget vil bli vedtatt i Stortinget. Forslaget pålegger ikke Finnmark fylke å foregripe en mulig rettskraft. Dvs. at Finnmark kan som før opptre iht. någjeldende lovverk, jf. bl.a. valgloven § 4-1.
c) Hvilket innhold vedtaket skal ha, kan departementet ikke legge seg bort i.
d) Tidspunktet for den tidligst mulige myndighetsovertakelse fra et påtvunget Fellesutvalg er videre avhengig av behandlingstiden på Stortinget for Representantforslag 44 L. Ingen lov har virkning fra før det tidspunkt endringen trer i kraft. Det kan tidligst bli 1 januar 2019.
e) Dette betyr at Finnmark fylkeskommune inntil videre må opptre iht. lovreglene slik de gjelder i dag. Dvs. at fylkeskommunen kan opprette valgstyre for Finnmark fylke. Dette vil ta luften ut av lovforslaget hvis eneste motiv opplyses å være en bekymring for at
«det er risiko for at denne situasjonen kan påvirke innbyggernes mulighet til å delta i valg, må det være et statlig ansvar å sikre at det organet som er nødvendig for gjennomføring av valget, opprettes» (s. 1).
Tromsø, 18 november 2018
Peter Th Ørebech
Professor i rettsvitenskap, Norges arktiske universitet, Tromsø
Peter.orebech@uit.no
Høstsemesteret på Stortinget kan overraske det norske folk!
Publisert i 2. oktober 2018 i Pressemelding By Torill Olsen
Pressemelding fra Senterpartiet 29.09.2018
Ad 0-fusjon mellom Finnmark og Troms etter Knut Arild Hareides tale til sentralstyret i KrF.
Alle som hørte talen kunne ikke unngå å legge merke til den ros som KrFs partileder øste over Senterpartiet. Det var mange godord å høre som gledet en senterpartist.
Personlig tror jeg at det som til syvende og sist fikk Hareide til å lande på sitt nye standpunkt om samarbeide med Senterpartiet og Arbeiderpartiet var det klare og sterke engasjement som Senterpartiet har vist i debatten om fusjon mellom Finnmark og Troms. Hareide har gitt uttrykk for at han har forståelse for at et så gedigent nytt fylke som foreslått har lite for seg. Imidlertid, her er KrF bundet på hender og føtter i sin nåværende «omfavnelse» av den blå-blå-regjeringen.
KrF-skiftet av alliansepartnere – om det kommer nå – er godt nytt for oss fusjons-motstandere. Det kan resultere i et flertall på Stortinget for Senterpartiets forslag om å skrote hele fusjonen her nord.
Jeg vil si det slik: Høstsemesteret på Stortinget kan bringe mer enn én overraskelse til det norske folk.
Stortingsrepresentant (SP) Finnmark
ForFinnmark støtter fylkesordførerens nei til Mæland
Publisert i 15. august 2018 i Pressemelding By Torill Olsen
Pressemelding fra ForFinnmark.
Kommunal- og moderniseringsminister Monica Mæland (H) har ikke gitt signal om at hun på noen måte er villig til å lytte til befolkningen i Finnmark, og vurdere det udemokratiske vedtaket om tvangssammenslåing på nytt.
Derfor er det betryggende at fylkesordfører Ragnhild Vassvik ikke vil møte statsråd Mæland for å diskutere en videre prosess for tvangsammenslåing av Finnmark og Troms, etter at også Troms fylkesting har sagt nei til å fortsette arbeidet med å slå sammen fylkene.
Fylkesordføreren i Finnmark har sitt mandat fra folkeavstemningen i eget fylke og fylkesting. Begge har sagt nei til å fortsette tvangsammenslåingen. Ragnhild Vassvik har dermed en sterk forankring i lovlige demokratiske prosesser for avstå å diskutere en videre prosess for sammenslåing med statsråd Mæland.
I motsetning til fylkesordføreren i Finnmark bygger statsråd Mæland sin innkalling til møtet på et stortingsvedtak, som sannsynligvis er et ulovlig vedtak, fordi vedtaket ikke bygger på nødvendig forutgående utredning og høring hos berørte parter, deriblant fylkestingene i Finnmark og Troms.
Statsråd Mæland har utvist en udemokratisk holdning i sin iver etter å slå sammen fylkene i nord. Dersom statsråden fortsetter denne linjen vil den viktigste oppgaven til ForFinnmark fremover mot kommende kommune- og fylkestingsvalg, å arbeide for at velgerne gir sin stemme til partier som respekterer resultatet i folkeavstemningen om et nei til å slå sammen fylkene Finnmark og Troms.
Fylkesordfører Vassvik møter ikke Mæland under en slik agenda
Publisert i 14. august 2018 i Politikk/Pressemelding By Torill Olsen
I en pressemelding fra Finnmark fylkeskommune går det frem at fylkesordfører Ragnhild Vassvik ikke møter Monika Mæland den 20. august.
Etter at Troms fylkesting i sitt møte den 10. august vedtok å be statsråden overta sentrale deler av tvangssammenslåingen av Finnmark og Troms og selv anså det som umulig å sitte i nemnda uten representanter for Finnmark til stede, har statsråd Monika Mæland invitert fylkesrådslederen i Troms og fylkesordføreren i Finnmark til et møte den 20.august.
Svaret fra Fylkesordføreren er at det ikke lar seg gjøre slik som ministeren har lagt opp agendaen for møtet.
– Jeg hadde nok håpet på en mer konstruktiv respons fra ministeren enn dette. Jeg er glad for en invitasjon og vil gjerne møte, men når det går så klart fram av invitasjonen hva som er tema blir det ganske meningsløst, uttaler fylkesordfører Vassvik.
I møteinnkallingen står det at møtet skal handle om hvordan fylkessammenslåingen av Finnmark og Troms kan gjennomføres.
– Vi i Finnmark jobber imot tvangssammenslåing. Vi har hatt folkeavstemning og vi har stemt nei to ganger i fylkestinget. Finnmark fylkesting har også vedtatt at medlemmer til Fellesnemnden ikke skal oppnevnes. Dette har ikke endret seg. Vi jobber fremdeles på brei front for at tvangen som regjeringen nå vil utsette finnmarkingene for skal opphøre. Vi opplever en økende forståelse for våre argumenter og vår sak. Da kan ikke jeg troppe opp hos statsråden for å diskutere hvordan vi skal komme i gang med tvangssammenslåing. Det sier seg selv.
Fylkesordføreren avslutter med en oppfordring til minister Mæland:
«- Jeg ønsker svært gjerne et møte med ministeren, men da må agendaen omfatte hvordan vi sammen kan gå fram for å få opphevet tvangsvedtaket i Stortinget. Det burde være klart for alle nå at denne prosessen har gått av sporet. Tvangssammenslåingen av Finnmark og Troms har spilt fallitt. Nå er det viktig at vi sikrer at dette ikke skaper varige sår. Der kan statsråden bidra stort og det håper jeg hun vil gjøre.
Brevet som i dag har gått fra fylkesordfører Ragnhild Vassvik til Kommunal- og moderniseringsdepartementet ved statsråd Monica Mæland er sitert i sin helhet her:
Jeg viser til invitasjon til møte i Kommunal- og moderniseringsdepartementet førstkommende mandag, den 20.august.
Finnmark fylkesting har i to omganger sagt nei til sammenslåing med Troms. I tillegg har en folkeavstemning avholdt i mai i år vist at 87% av finnmarkingene ikke ønsker en sammenslåing med Troms. Oppslutningen om folkeavstemningen var høyere enn noe fylkestingsvalg siden 1983. Finnmark fylkesting har også vedtatt å ikke delta i fellesnemnden for tvangssammenslåingen av Finnmark og Troms.
Dette har gitt meg et sterkt mandat fra folket i Finnmark.
Jeg ser i invitasjonen at tema for møtet er «for å snakke om hvordan dere kan arbeide videre med å gjennomføre sammenslåingsvedtaket».
Jeg ønsker å uttrykke skuffelse over at statsråden velger en slik agenda. Vi står oppe i en meget vanskelig situasjon. Finnmarkingene ønsker at Finnmark skal bestå som eget fylke. At fylkesordføreren i Finnmark innkalles til et møte der gjennomføring av et vedtak som til de grader strider imot finnmarkingenes vilje, er eneste sak på agendaen, er slik jeg ser det per i dag ikke en farbar vei ut av dette uføret.
Jeg ønsker svært gjerne et møte med statsråden, men da må agendaen være en annen og mer konstruktiv. Jeg vil drøfte hvordan Finnmark kan bestå som eget fylke. Finnmark ønsker å diskutere en plan for hvordan vedtaket om tvangssammenslåing av et fylke der 87% har sagt nei en folkeavstemning, kan tas tilbake til Stortinget og oppheves der.
Slik agendaen for møtet er lagt opp nå må jeg dessverre takke nei til invitasjonen.
Ragnhild Vassvik
Respekter folkets nei!
Publisert i 18. mai 2018 i Pressemelding By Torill Olsen
– Regjeringen må respektere folkets klare nei til tvangsammenslåing med Troms, skriver Finnmark Senterparti i en pressemelding.
Nå vil Senterpartiet fremme forslag i Fylkestinget om å utsette oppnevning av medlemmer i Fellesnemnda.
De viser til det klare flertallet i folkeavstemmingen mot sammenslåing med Troms.
Folkeavstemmingen viser at 87% av innbyggerne er imot en tvangsammenslåing. Finnmark Senterparti vil på bakgrunn av dette avvente Stortingets behandling av forslag om å reversere tvangsammenslåingen, før en oppnevner medlemmer til fellesnemda.