Svaret fra Helsedirektoratet på det første brevet kom i september 2011. Der står det at de har forståelse for den krevende situasjonen, og at de arbeider med å få faglige råd rundt senaborter.
Først denne uken kom presiseringen fra Helsedirektoratet om at de mener abortklagenemdahar tolket loven feil.
- Det gikk ikke så fort. Vi har forståelse for det, fordi det er et vanskelig tema. Det siste brevet var vel for å pushe litt på og vise at det berørte veldig mange, sier seksjonsleder Bente Rønnes til VG Nett.
- Når opplevde dere at praksis ble endret?
- Dette gjelder veldig få fostre og vi synes det har skjedd en endring i praksis nå, men det vanskelig å si hva som er tilfeldigheter og over hvor lang tid, mener hun.
I tillegg til det etiske dilemmaet for jordmødrene, sier Rønnes at de fryktet at flere ville reservere seg for abortinngrep generelt. Svært mange av abortene etter uke 12. gjennomføres på avdelingen.
- Hvis mange skulle reservere seg ville det vanskeliggjøre driften, sier hun.
Helsedirektoratets direktør Bjørn-Inge Larsen skriver i en e-post til VG Nett at de ble varslet av ansatte på OUS som var bekymret for praksisen i mai 2011.
- Det ble startet et arbeid for å undersøke praksis, vurdere problemstillinger knyttet til lovfortolkningen og for å bedre veiledningen av landets abortnemder.
Han sier at de har hatt kontakt med nemdene og klagenemda jevnlig, men at de ikke følger med på enkeltsakene direkte.
- Nemnda arbeider uavhengig med disse sakene, som per definisjon også er taushetsbelagte. Generelt skal ikke Helsedirektoratet ha noe innsyn i enkeltsakene, skriver han.
Britt Ingjerd Nesheim, leder for den sentrale abortklagenemnda, sa til VG Nett i går at de mener de har gjort riktige vurderinger ut fra den måten de har tolket loven.
- Vi har tolket abortloven som best vi kunne og har ment at vi gjorde det riktig ut fra våre juristers syn på den. Det har vært en veiledende regel om at man skal gå ut fra fullgått uke 22, men vi har latt det få lov til å være noen dager til når det har vært veldig alvorlige saker fordi det har vært veiledende. Nå sier Helsedirektoratet at grensen skal være absolutt. Hva som er riktig og galt kan jurister diskutere, men vi retter oss selvfølgelig etter det Helsedirektoratet sier, sa Nesheim.