Østfoldbanen Hensetting Ski syd og ny avgrening Østre linje 07A Revidert etter merknader fra Bane NOR 15.01.2021 SAR LSR AMA 06A Rev. for fastsetting i KMD (statlig plan) 12.01.2021 SAR LSR AMA 05A Rev. etter merknader fra kommunene 17.03.2020 AMA LSR SAR 04A Revidert etter merknader fra Bane NOR 17.12.2019 SAR AMA LSR 03A Revidert etter høring 12.12.2019 SAR AMA LSR 02A Høringsversjon 05.09.2019 SAR LSR AMA 01A Revidert etter merknader fra Bane NOR 08.07.2019 SAR LSR AMA 00A Leveranse til Bane NOR 27.05.2019 SAR LSR AMA Revisjon Revisjonen gjelder Dato Utarb. av Kontr. av Godkj. av Antall sider: 7 Produsent: Asplan Viak AS Erstatning for: Tittel: Erstattet av: Prosjektnr.: 224705 Dokument-/tegningsnummer: Revisjon: Parsell: Planfase: Saksnr: 00 Hovedplan N/A FDV-dokument-/tegningsnummer:
Iht. plan- og bygningslovens § 12-9 og forskrift om konsekvensutredninger har Bane NOR utarbeidet planprogram for anlegg for togparkering syd for Ski og ny innføring av Østfoldbanens Østre linje. Planprogrammet gjør rede for hvilke alternativer som skal konsekvensutredes. Avklaring av løsninger gjøres i en prosess etter plan- og bygningsloven, med offentlig høring og behandling av planprogram, deretter utarbeidelse av konsekvensutredning og reguleringsplan som legges ut på offentlig ettersyn, før endelig vedtak av planmyndighet. De foreslåtte tiltakene berører to kommuner; Nordre Follo kommune og Ås kommune. Berørte kommuner har politisk behandlet planinitiativsak før reguleringsplanarbeidet ble igangsatt. Planinitiativ-vedtakene i begge kommuner (tidligere Ski kommune 12.12.2018 / Ås kommune 13.02.2019) tillot oppstart av reguleringsplanarbeid. Bane NOR gjennomførte høring av planprogrammet i perioden 20.09.2019-03.11.2019. Det ble mottatt 34 uttalelser. Det ble ikke mottatt innsigelser. Vedlegg til planprogrammet inneholder sammendrag av uttalelsene med Bane NORs kommentarer, samt kopier av uttalelsene i sin helhet. Det ble gjort mindre justeringer/suppleringer av planprogrammet som følge av innspill ved høringen. Etter at Bane NOR gjennomførte høring høsten 2019, ble planprogrammet oversendt til kommunene for endelig behandling/fastsetting. Det ble gjort samordnede kommunestyrevedtak i Nordre Follo kommune 14.05.2020 og i Ås kommune 19.05.2020 (utdrag fra vedtakene, pkt. 2 første avsnitt): Bane NORs vurdering er at dette ikke er teknisk mulig å fullt ut tilfredsstille, pga. jernbanetekniske krav. Planprogrammet ble derfor ikke fastsatt i kommunene, og på denne bakgrunn ble saken oversendt fra Samferdselsdepartementet til Kommunal- og moderniseringsdepartementet for vurdering om behandling som statlig reguleringsplan. Kommunal- og moderniseringsdepartementet ga 02.11.2020 tilslutning til at planarbeidet gjennomføres som statlig reguleringsplan etter plan- og bygningslovens § 6-4. På bakgrunn av tilbakemeldinger i e-post til Bane NOR fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet 07.01.2021 er det gjort mindre justeringer/suppleringer av planprogrammet, inkludert tilpasning av dokumentet til prosessuelle endringer som følge av endring av planmyndighet. Med dette oversendes planprogrammet til Kommunal- og moderniseringsdepartementet for endelig behandling og fastsettelse. På prosjektets nettsider er planprogrammet, vedlegg og annen informasjon tilgjengelig:
3.1 To ulike planavklaringsbehov som må samordnes .................................................................10 3.2 Vurdering i forhold til KU-forskriften ........................................................................................
8.1 Samferdselsdepartementets vurdering ...................................................................................30 8.2 Kommunal- og moderniseringsdepartementets vurdering og konklusjon ...............................
1. Orientering om alternativer ny avgrening Østre linje og togparkering syd for Ski (MIP-00-A-02806) 2. Oppfølging av politiske vedtak og vurdering av alternativer til trasé for Østre linje og togparkering (MIP-00-A-04257) 3. Oppsummering av og kommentarer til uttalelser til varsel om oppstart (MIP-00-A-04146) 4. Samlede uttalelser til varsel om oppstart (MIP-00-A-04147) 5. Tegninger for alternativer som foreslås utredet (plan- og lengdeprofiler) 6. Samlede uttalelser ved høring av forslag til planprogram (MIP-00-A-04314) 7. Sammendrag av uttalelser ved høring av forslag til planprogram og med Bane NORs kommentarer (Merknadsdokument planprogram, MIP-00-A-01705) Vedleggene er tilgjengelig på Bane NORs prosjektnettsider:
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 6 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 Togparkering Ski syd og ny innføring Østre linje er i prinsippet separate tiltak, men må ses i sammenheng ettersom noen mulige løsninger for togparkering og for ny innføring Østre linje er gjensidig utelukkende. De foreslåtte tiltakene berører to kommuner; Ås kommune og Nordre Follo kommune. Størrelsen på planvarslingsområdet er totalt ca. 4,2 km/ 4200 dekar, fordelt på ca. 2 kmi Ås og ca. 2,2 kmi Nordre Follo. I 2015 ble det utredet ulike løsninger og avgitt overordnete anbefalinger i utredning om togparkering (hensetting) på Østlandet, og i konseptvalgutredning (KVU) for Østfoldbanens Østre linjes forbindelse mot Oslo. I forbindelse med utarbeidelse av dette planprogrammet har det vært en ny silingsprosess med vurdering av et større antall løsninger, både for anlegget for togparkering og for ny innføring av Østre linje. Detaljert gjennomgang av alle vurderte løsninger er gitt i eget vedlegg til planprogrammet (vedlegg 1 og 2), tilgjengelig på prosjektets nettsider (se lenke i forordet). Politisk behandling av planinitiativ i Ski kommunestyre 12.12.2018 ga forutsetninger om at tiltakene utelukkende skulle legges under bakken og at turområdet i Holstadmarka i minst mulig grad blir berørt. Planinitiativ ble politisk behandlet i Ås kommunestyre 13.02.2019, hvor det ble vedtatt en rekke forutsetninger om utredning av alternativer og at togparkering i dagen i Kjølstadskogen ikke tillates. En silingsrapport som omhandlet vurderte løsningsalternativer ble forelagt begge kommuner og politisk behandlet i Ås kommunestyre 19.06.2019. Vedtaket ga aksept for utredning av kun lave alternativer for løsningene Bane NOR da forslo å utrede videre, både for togparkering (H3) og ny Østre linje (Ø1/Ø2). Bane NOR har bl.a. med bakgrunn i kommunenes tidligere vedtak valgt å ikke gå videre med togparkering som berører Holstadmarka/Kjølstadskogen (et tidligere vurdert alternativ kalt «H1»). En slik togparkering ville også medført en svært komplisert og kostbar løsning for å få etablert planskilt avgrening fra Vestre linje. Samtidig ønsker Bane NOR å utrede togparkering syd for Hagelund både i høyt (H2) og lavt (H3) alternativ, både i dagen og i fjellhall, og tilhørende løsninger for ny innføring av Østre linje i raskeste trasé (Ø1), i høy og lav variant. Linjealternativet Ø2 utredes ikke videre da den gir lenger trasé med økt kostnad og reisetid og ikke har mindre konsekvenser for miljøverdier enn Ø1. Det foreslås å konsekvensutrede to kombinasjoner av anlegg for togparkering Ski syd og ny innføring Østre linje: Alternativ 1: H2 + Ø1 høy - togparkering Hagelund på bakkenivå + Østre linje høy/direkte Alternativ 2: H3 + Ø1 lav - togparkering Hagelund under bakken + Østre linje lav/direkte Disse alternativene er illustrert i tegninger i vedlegg 5 og illustrasjonsvideoer er tilgjengelig på prosjektets nettsider. Det foreslås et utredningsprogram iht. forskrift om konsekvensutredninger, som vil utrede konsekvenser mht. støy, landskapsbilde, friluftsliv / by- og bygdeliv, naturmangfold, vannmiljø, kulturarv, naturressurser, risiko- og sårbarhet, flom, grunnforhold, bygge- og anleggsperioden, massehåndtering, dyrka mark og klima. I tillegg skal det utarbeides et program for miljøoppfølging. Etter at Bane NOR gjennomførte høring høsten 2019, ble planprogrammet oversendt til kommunene for endelig behandling/fastsetting. Det ble gjort samordnede kommunestyrevedtak i Nordre Follo kommune 14.05.2020 og i Ås kommune 19.05.2020 (utdrag fra vedtakene, pkt. 2 første avsnitt):
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 7 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 Bane NORs vurdering er at dette ikke er teknisk mulig å fullt ut tilfredsstille, pga. jernbanetekniske krav. Planprogrammet ble derfor ikke fastsatt i kommunene, og på denne bakgrunn ble saken oversendt fra Samferdselsdepartementet til Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD) for vurdering om behandling som statlig reguleringsplan. KMD viser i sin vurdering til at det er viktig med fremdrift i planen, at det er et stort samferdselsprosjekt som berører flere kommuner, og uenighet mellom statlige myndigheter og kommunene om valg av løsning. Kommunal- og moderniseringsdepartementet ga 02.11.2020 tilslutning til at planarbeidet gjennomføres som statlig reguleringsplan etter plan- og bygningslovens § 6-4. Etter fastsetting av planprogrammet vil konsekvensutredning (KU) og reguleringsplan utarbeides. Reguleringsplan med KU legges samlet ut på offentlig ettersyn. Konsekvensutredningen vil omfatte begge alternativene som utredes, men Bane NOR planlegger å fremme som formelt reguleringsforslag kun ett av alternativene som utredes i konsekvensutredningen. Som grunnlag for valg av planalternativ vil Bane NOR vurdere de utredete alternativene ut fra disse hovedkriteriene: Jernbanetekniske konsekvenser (sporgeometri, kapasitet) Samfunnsøkonomisk nytte, herunder: o Miljøkonsekvenser iht. utredningsprogram o Kostnadsnivå Bane NOR gjennomførte høring av planprogrammet i perioden 20.09.2019-03.11.2019. Det ble mottatt 34 uttalelser. Det foreslås et opplegg for medvirkning og informasjon med lokale og regionale myndigheter og relevante faginstanser, berørte grunneiere og naboer innenfor planområdet. Bane NOR vil arrangere åpne møter ved større milepæler i planarbeidet, som f.eks. ved offentlig ettersyn av reguleringsplan med KU. Planforslaget planlegges drøftet i regionalt planforum i fylkeskommunen før utleggelse til offentlig ettersyn. Det gjelder de samme regler om medvirkning/informasjon for statlig reguleringsplan som ved behandling etter normal prosedyre der kommunene er planmyndighet. Offentlige myndigheter får andre roller, men plan- og bygningslovens krav til medvirkning er ikke endret. Offentlig ettersyn av reguleringsplan med konsekvensutredning er planlagt høst 2021. Planvedtak i Kommunal- og moderniseringsdepartementet planlegges i løpet av våren 2022. Samordning med gjennomføring av jernbanens Rutemodell 2027 innebærer at anlegget bør ha byggestart høsten 2023 (forberedende arbeid) og være ferdig til bruk i 2026, med sluttarbeid i 2027.
Kapittelet omtaler den viktigste bakgrunnen for planarbeidet.
Økt etterspørsel etter togreiser på Østlandsområdet må møtes med et bedre togtilbud, med blant annet økt frekvens og økt kapasitet. Økt frekvens og lengre persontog vil kreve flere togsett, og dermed økt behov for togparkering (hensetting). Med bakgrunn i dette utførte Jernbaneverket utredningen (datert 10.06.2015), der behovet for togparkering i Østlandsområdet mot 2027 og til etter 2040 ble identifisert og systematisert. Det ble søkt etter arealer i flere transportkorridorer, bl.a. korridoren Ski, Mysen, Moss og Fredrikstad/Sarpsborg.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 9 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 I delområde Ski syd ble det, i samarbeid blant annet med berørte kommuner, vurdert 10 ulike konsepter/arealer (jfr. figur 2-1). Ved Ski syd ble det søkt etter arealer hvor det kan være mulig å etablere anlegg for togparkering med inntil 95 plasser og verksted (ca. 200 daa). I utredningen fra 2015 ble alternativene vurdert opp mot følgende kriterier; tomtogkjøring, strekningskapasitet, robusthet, investeringer og drift, og fleksibilitet. Foreløpig anbefaling var å gå videre med alt. 2 – , alt. 3 –, alt. 6 –, og alt. 10 – (jf. nummerering/navnsetting i figur 2-1).
Jernbaneverket igangsatte i 2014 arbeid med konseptvalgutredning (KVU) for Østfoldbanens Østre linjes forbindelse mot Oslo. Bakgrunnen for utredningen var at når Follobanen åpner vil reisende mellom Ski og Oslo S få en besparelse i reisetid på 10 minutter. Etter hvert som IC-strekningen Oslo–Halden bygges ut vil det ikke være kapasitet på Ski stasjon til at tog fra Østre linje kan benytte Follobanen. Grunnen til dette er at togene til/fra indre Østfold må krysse motgående spor i plan på Ski stasjon, som vil gi begrenset kapasitet på lengre sikt. KVU-arbeidet skulle derfor belyse konsepter som kan gi passasjerer fra Østre linje tilnærmet samme tidsgevinster som man kan oppnå med bruk av Follobanen. Sluttanbefalingen fra KVU (hovedrapport datert 19.08.2015) er at konsept med planskilt kryssing syd for Ski bør utredes videre (jfr. figur 2-3). Konseptet innebærer ca. 6 km ny bane og dobbeltspor til Kråkstad. Dagens stasjoner beholdes. Utredningen ble eksternt kvalitetssikret (KS1) i rapport datert 30.09.2016 fra Dovre Group / Transportøkonomisk institutt til Finansdepartementet og Samferdselsdepartementet. Hovedkonklusjonen fra KVU støttes, og på grunn av lang planleggingsfase anbefales det at arbeidet med plan og regulering startes så raskt som mulig.
Hensikten med planarbeidet er å regulere ny trasé for Østre linje syd for Ski stasjon til Kråkstad stasjon, og regulere nødvendig areal til togparkering syd for Ski. Rutemodell 2027 vil gi et mye bedre tilbud til togreisende gjennom økt kapasitet og frekvens, både mellom Oslo-Ski og videre sydover mot Moss, og er avhengig av økt kapasitet for parkering av tog for å kunne realiseres. Målet for anlegget for togparkering (hensetting) er å dekke behovet for parkering av persontog, primært lokaltog som kjører til og fra Ski. Togparkeringen har behov for å romme 30 togsett (dette er en reduksjon fra tidligere utredninger, hvor det ble lagt til grunn et behov på 40 togsett med mulighet for utvidelse til 55). Et anlegg for togparkering vil i tillegg til selve sporene der togene står parkert, bestå av avgrening fra hovedsporet med ankomstspor og uttrekkspor for å manøvrere togene i anlegget, tekniske bygg og andre jernbanetekniske installasjoner og fasiliteter for å utføre renholdsog vedlikeholdsarbeider. Det vil være behov for bl.a. administrasjonsbygg og vaskehall og eventuelt verksted. I tillegg må det etableres kjøreadkomst inn til anlegget og parkeringsplasser for lokførere og andre som skal jobbe ved anlegget. Det arbeides også med etablering av anlegg for togparkering lenger syd i transportkorridoren Ski, Moss og Fredrikstad/Sarpsborg. Målet for ny innføring av Østfoldbanens Østre linje er at tog fra indre Østfold kan ta i bruk Follobanetunnelen uten at dette påvirker kapasiteten på ny stasjon på Ski, slik at kapasiteten for togtilbudet for Østre og Vestre linje kan økes som beskrevet i Rutemodell 2027. Når ny innføring av Østre linje etableres kan dagens Østre linje inn mot Ski nedlegges, og dette åpner for annen arealbruk på denne strekningen. I planarbeidet utredes alternativer for ny trasé for Østre linje. Arealbruken for dagens Østre linje er ikke en del av dette planarbeidet.
Planoppstart ble opprinnelig varslet 26. april 2019. Planvarslingsområdet i forbindelse med høring av planprogrammet var uendret. Planområdet (jfr. figur over) er basert på behov for å ha tilstrekkelig areal for å utrede to ulike traséløsninger (både i høy og lav utgave) og anlegg for togparkering Ski syd. Det varslede planområdet er i praksis vesentlig større enn det som blir reelle inngrep, men planvarslingsområdet må også ta høyde for vurdering av hensiktsmessige midlertidige arealer i bygge- og anleggsfasen. Størrelsen på planvarslingsområdet er totalt ca. 4,2 km/ 4200 dekar, fordelt på ca. 2 kmi Ås kommune og ca. 2,2 kmi Nordre Follo kommune. Ny trasé for Østre linje og etablering av anlegg for togparkering vil innebære å ta i bruk arealer som i dag har annen bruk. Planvarslingsområdet ligger i et åpent kulturlandskap med skogkledde åser. Det er spredt bebyggelse i området som vil bli berørt av tiltaket, men et boligfelt på Kjølstadhøgda kan komme nær ny jernbanetrasé. Fylkesveiene Åsveien, Kråkstadveien og Løkenveien ligger innenfor planvarslingsområdet og vil bli berørt av ny Østre linje. I tillegg krysser alternativene for trasé lokale adkomstveier og gang- og sykkelveier i området. En mindre del av Kjølstadmarka, like nordvest for Østfoldbanens Vestre linje, ligger også innenfor planvarslingsområdet. Grunneiere som berøres ble varslet om høring av planprogrammet. I tillegg ble regionale og lokale myndigheter og andre faste høringsinstanser varslet.
Østre linjes påkobling til Østfoldbanen skjer i dag på Ski stasjon, og jernbanesporet fra Kråkstad i syd til Ski går langs Løkenveien og Kjeppestadveien inn gjennom tettstedsbebyggelsen til Ski stasjon. Tettstedsbebyggelsen i Ski strekker seg 1,5–2,5 km ut fra Ski stasjon. Østfoldbanen går i retning nordsyd gjennom Ski mot Langhus i nord og Ås i syd. E18 krysser Vestre linje ved Holstad i Ås. Området mellom den tette bebyggelsen i sentrumsområdene i Ski og Ås er preget av et åpent kulturlandskap med landbruksarealer og noe skog. Mye av arealet er dyrka mark med jord av svært god kvalitet.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 15 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 Eksisterende undersøkelser indikerer at det ikke er kvikkleire i skråningene mellom Kråkstadveien og Løkenveien. Dersom kvikkleiren kun forekommer lokalt nede i lavbrekkene er det trolig små terrenginngrep som er nødvendig for å oppnå tilfredsstillende geoteknisk stabilitet. Det vil imidlertid trolig være behov for erosjonssikring langs bekker og elver dersom kvikkleiren ligger grunt i profilet.
Andre nasjonale og statlige planer og føringer som ligger til grunn for planarbeidet: Statlige planretningslinjer for samordnet bolig-, areal- og transportplanlegging (fastsatt 26.09.2014) Rikspolitiske retningslinjer for barn og unge (fastsatt 1995, sist revidert 2016) Statlige planretningslinjer for klima- og energiplanlegging og klimatilpasning (fastsatt 28.09.2018) Godsstrategi - NTP 2022-2033 (Jernbanedirektoratet 18.09.2019) Statsforvalterens forventninger til kommunal arealplanlegging 2019-2020 (Fylkesmannen i Oslo og Viken 14.11.2019). Statsforvalterens forventningsbrev til kommunene (Fylkesmannen i Oslo og Viken 29/30.01.2020). Nasjonale forventninger til regional og kommunal planlegging 2019-2023 (Kommunal- og moderniseringsdepartementet 14.05.2019)
Regional plan for areal- og transport i Oslo og Akershus ble vedtatt i Oslo kommune og Akershus fylkeskommune i desember 2015. Planen er en felles strategi for Oslo kommune, Akershus fylkeskommune, kommunene i Akershus, staten og andre aktører for samordning av areal- og transportplanlegging i regionen. Planen har mål om arealeffektivt utbyggingsmønster med utvikling omkring knutepunkt, bevaring av overordnet grønnstruktur, og prinsipper om kollektivsystem med jernbanen som ryggrad som knytter Oslo og de regionale byene tettere sammen. Vekst skal i hovedsak skje langs jernbane og T-bane. I Follo peker planen ut Ski og Ås som særlige innsatsområder for økt by- og næringsutvikling. Planen har bl.a. fokus på planlagt ferdigstillelse av Follobanen og betydelig økt transportkapasitet på jernbanen, som vil gi byene i korridoren langt bedre regional tilgjengelighet.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 19 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 etableres nye vendespor (spor der togene kan snu/skifte retning) og togparkering syd for Ski for høy kapasitetsutnyttelse av Follobanen.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 22 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 Ås kommune har startet arbeidet med å rullere kommuneplanen. Planprogram som danner grunnlaget for innspill til samfunnsdelen og arealdelen ble fastsatt av Ås kommunestyre 16.09.2020. Endelig kommuneplan skal ifølge Ås kommune vedtas innen november 2021.
Planprogrammet ble derfor ikke fastsatt i kommunene, og på denne bakgrunn ble saken oversendt fra Samferdselsdepartementet til Kommunal- og moderniseringsdepartementet for vurdering om behandling som statlig reguleringsplan (se kap. 8).
Statens vegvesen planlegger vegprosjektet E18 Retvet- Vinterbro, som er 16 km lang. Strekningen starter ved fylkesgrensen mellom Akershus og Østfold ved Retvet, og går gjennom kommunene Nordre Follo og Ås med henholdsvis 7 og 9 km. Ved prosjektets avslutning vil det være etablert motorvegstandard langs hele E18 fra Oslo til riksgrensen ved Ørje. Reguleringsplan for ny E18 Retvet-Vinterbro ble vedtatt av kommunestyrene i Ås og Ski 12.10.2016. Starttidspunktet for utbyggingen av E18 er foreløpig uavklart, men det er forutsatt i Nasjonal transportplan at anleggsarbeidet skal starte i 2023. Anleggsperioden antas å vare fra 3 til 7 år.
Reguleringsplan for Follobanen (nytt dobbeltspor Oslo-Ski) ble vedtatt i Ski kommune 05.12.2012. Områderegulering for Ski sentrum, inkludert Ski stasjon, ble vedtatt 11.05.2016. Hele Follobaneprosjektet skal etter planen være ferdig i 2022. Ski stasjon ombygges som følge av Follobanen. Sporområdet på Ski stasjon vil bli utvidet til seks spor. Løsninger for togparkering syd for Ski syd og ny innføring av Østre linje for Østfoldbanen tilpasses løsninger på ombygd Ski stasjon.
Rapporten forelå fra Jernbaneverket i desember 2016. Rapporten anbefaler rutemodell i storbyregionene, for den maksimale utnyttelsen av systemet (uten å bygge en ny jernbanetunnel gjennom Oslo). På Østlandet anbefales innføring av ny rutemodell, med nytt hovedgrep for togtrafikken i og gjennom Oslo, og tilbudsforbedringer til Østfoldbanen og Vestfoldbanen. Det anbefales også å øke rushkapasiteten gjennom doble sett i to-timers rush på hele Østlandet, samt triple sett i rush på InterCity-togene på Østfoldbanen. Det anbefalte tilbudskonseptet på Østfoldbanen oppsummeres i figuren under.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 25 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 Lokaltogene på Østlandet legges opp i et 10-minutters system, hvor annenhver avgang fra de østlige banestrekningene kjøres gjennom Oslotunnelen, og annenhver avgang vender på Oslo S. I regiontrafikken på Østlandet prioriteres blant annet tilbudsforbedringer i form av utvidelse til to-timers rush (flere doble togsett) og flere innsatstog for å øke setekapasiteten. Det anbefalte tilbudskonseptet på Østlandet har betydelige utvidelsesmuligheter. Togtilbudet over Follobanen utgjør seks tog per time, som gir 10-minuttersintervall Oslo S–Ski. Tilbudet gir halvtimesintervall til alle stasjoner mellom Ski og Sarpsborg i grunnrute. For å gi et bedre togtilbud i rush, og for å øke kapasiteten, er det i tillegg to innsatstog i timen mellom Oslo S og Moss og to innsatstog i timen mellom Oslo S og Fredrikstad, i rushretning. Dette sikrer kvartersintervall mellom Oslo og alle stasjoner syd for Ski i rush, og åtte tog i timen mellom Oslo S og Moss. På grunnrutetogene mellom Halden og Oslo S tilsier prognosene at det er marked for triple togsett i én rushtime. Det finnes andre alternativer for innsatstog på Østfoldbanen. Behovet for infrastrukturtiltak blir i prinsippet det samme uansett valg av innsatstog, bortsett fra valg av plassering av anlegg for togparkering (hensetting). Behovet for triple togsett i rush, og hensetting for dette, fremskyndes dersom det kjøres færre enn fire innsatstog per time syd for Ski.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 26 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 Strekningen Oslo S–Mysen/Rakkestad får samme togtilbud som i dag, men togene får kortere reisetid fordi togene kjører Follobanen. Togene får også bedre intervall i rush på Oslo S og Ski (30/30, mot 27/33 i ettermiddagsrush i dag). Det kjøres doble togsett over to timer. Halvtimesintervall Oslo–Mysen i grunnrute er en mulig påbygning til Rutemodell 2027. Dette må avvente beslutning om Østre linje skal brukes som avlastingsbane for godstrafikken, og er derfor ikke lagt inn i rutemodellen.
Det må sikres infrastrukturkapasitet for å gjennomføre togtilbudet som er beskrevet i Rutemodell 2027 (se kap. 6.4.1). Rutetilbudet planlegges innført i slutten av 2026. Tog må bestilles lang tid i forveien og det må være plass til å parkere togene når de kommer. Togene kommer i god tid før høsten 2026 og skal gjennom en lengre testperiode før nytt rutetilbud etableres. Dette innebærer at anlegget bør ha byggestart høsten 2023 (forberedende arbeid) og være ferdig til bruk i 2026, med sluttarbeid i 2027. Det må samtidig sikres at forbindelsen til Østre linje ikke blir begrensende for framtidige tilbudsforbedringer.
Anlegget for togparkering (hensetting) på Ski syd har behov for å romme 30 togsett (dette er en reduksjon fra tidligere utredninger, hvor det ble lagt til grunn et behov på 40 togsett med mulighet for utvidelse til 55). Plassering i terreng (over og/eller under bakken) skal avklares gjennom planarbeidet. Anlegget for togparkering vil bestå av en sporvifte med hensettingsspor, tekniske bygg og andre jernbanetekniske installasjoner. Anlegget skal også inkludere nødvendige fasiliteter for å utføre renholds- og vedlikeholdsarbeider, og adkomst inn på anlegget for lokførere og andre som skal jobbe ved anlegget. Anlegget for togparkering skal ha sporlengder tilpasset parkering av doble togsett. Et togsett er 110 m langt. I tillegg til sporene der togene står parkert er det behov for et ankomstspor slik at anlegget for togparkering kan kobles til hovedsporet. Det kan være behov for å etablere en planskilt avgrening (over eller under) fra hovedsporet for å unngå at trafikk til og fra anlegget skaper forsinkelser på hovedsporet. I tillegg til hensettingssporene vil det også være behov for et uttrekksspor. Dette benyttes for å manøvrere tog internt i anlegget for togparkering bl.a. i forbindelse med splitting av togsett og skifte av spor inne på selve anlegget. Anlegget for togparkering må ha plass til toalettømming, påfylling av vann, rengjøring og avising. Det vil bli behov for administrasjonsbygg/servicebygg, vaskehall, tekniske bygg og evt. verksted. Bane NOR vil også kunne vurdere flytting av driftsbasen i Ski sentrum ut til togparkeringsanlegget dersom verksted og driftsbase sett i sammenheng kan gi en god løsning. Det er gjort foreløpige vurderinger av areal- og volumbehov for nødvendige bygninger. Administrasjonsbygg/servicebygg anslås til ca. 560 mfordelt på 3 etasjer, evt. 2 etasjer. Planlagt vaskehall vil være ca. 250 m lang og ca. 13 m bred og ca. 7 m høy. Det er foreløpig vurdert behov for 3 tekniske bygg (signal og elektro), hver på ca. 200 m med høyde ca. 4 m. Bygninger for evt. verksted med tilhørende servicebygg og lager har behov for ca. 140 x 45 m i ca. 10 m høyde. Eventuell driftsbase kan også innpasses innenfor dette. Plassering og krav til utforming av byggene vil bli vurdert som en del av planarbeidet. Det må etableres kjøreadkomst for bil til anlegget for togparkering, samt bilparkeringsplasser for lokførere og andre som skal jobbe ved anlegget. Anlegget for togparkering bør etableres som ett samlet anlegg. Dersom det skulle etableres flere mindre anlegg spredt i området syd for Ski ville det medføre behov for å etablere de fleste fasilitetene på alle anleggene eller uhensiktsmessig flytting av togsett mellom de ulike anleggene for å få gjennomført nødvendig daglig drift. De fleste tog som skal til hensetting på Ski vil gå i rute sydøst for Oslo, i det kommende lokaltogssystemet Ski–Asker-Lillestrøm. Det finnes foreløpig ingen kjøreplan for dette systemet, og derfor er det tatt utgangspunkt i at systemet kjører med 10 minutters frekvens inntil det stenges ned klokken 00:30.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 30 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 togparkering. Dette vil gi stor belastning for anlegget både om natten mellom kl. 01:00 og kl. 02:00, og igjen om morgenen når systemet startes opp igjen.
Det skal etableres ny trasé for Østre linje mellom Ski stasjon og Kråkstad stasjon for å etablere planskilt påkobling av Østre linje til Vestre linje syd for Ski stasjon. I dag krysser tog fra/til Østre linje i plan ved Ski stasjon, som fører til at det blir dårligere kapasitet for andre tog ved stasjonsområdet. Ny trasé for Østre linje vil bli planlagt for dobbeltspor. Strekningen er om lag 6 km lang, og banetraseen blir mellom 15-20 meter bred. I tillegg kommer terrenginngrep som varierer ut ifra om banen går i fjell eller gjennom løsmasser. Strekningen vil få planskilte overganger som gir en trygg kryssing av jernbanen. Aktuelle bruløsninger og tunnelløsninger varierer med alternativer som utredes, og skal avklares gjennom planarbeidet.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 32 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 flere kommuner, og/eller at det er uenighet mellom statlige myndigheter og kommunene om valg av løsning. Kommunal- og moderniseringsdepartementet viser til Bane NORs og Samferdselsdepartementets redegjørelse for planarbeidet så langt, og den fastlåste situasjonen som er oppstått. Slik departementet vurderer det, synes det pr. i dag lite sannsynlig at en videre planprosess med kommunene som planmyndighet, vil føre til et resultat som samferdselsmyndighetene vil kunne godta. Det er Kommunal- og moderniseringsdepartementets vurdering at det er innenfor rammene av planog bygningsloven 6-4, og i tråd med kriteriene i Nasjonal transportplan, å benytte statlig reguleringsplan for togparkeringsanlegg Ski syd og ny avgrening Østre linje.
Kapittelet gir en kortfattet begrunnelse for Bane NORs anbefaling, deretter en opplisting og kort redegjørelse for alternativene som skal konsekvensutredes. Disse alternativene er illustrert i tegninger i vedlegg 5, og illustrasjonsvideoer er tilgjengelig på prosjektets nettsider.
Som omtalt i kap. 2 (bakgrunn) ble det i 2015 utredet ulike løsninger og gitt overordnete anbefalinger i utredning om togparkering (hensetting) på Østlandet, og i konseptvalgutredning (KVU) for Østfoldbanens Østre linjes forbindelse mot Oslo. I forbindelse med utarbeidelse av foreliggende planprogram har det vært en ny silingsprosess med vurdering av et større antall løsninger, både for anlegget for togparkering og for ny innføring av Østre linje. Detaljert gjennomgang av tidligere vurderte løsninger er gitt i eget vedlegg (vedlegg 1) tilgjengelig på prosjektets nettsider:
Togparkering Ski og ny innføring av Østfoldbanens Østre linje er i prinsippet separate tiltak, men må ses i sammenheng ettersom en del mulige løsninger for anlegget for togparkering og for ny innføring Østre linje er gjensidig utelukkende. F.eks. innebærer dette at togparkering syd for Hagelund hhv. i dagen og i fjell kun kan kombineres med hhv. høy og lav linje for alternativene for ny Østre linje. Alternativer som er helt uten påvirkning på matjord, kulturlandskap og naturområder er ikke foreslått utredet, fordi slike løsninger ikke er teknisk gjennomførbare pga. stigningskrav m.m. (se jernbanetekniske forutsetninger i kap. 7).
I tidligere utredninger og i silingsprosessen til planprogrammet er det vurdert mange ulike løsninger for togparkering syd for Ski. Vurderte løsninger for togparkering vest for Vestre linje berører Kjølstadmarka/Holstadmarka i varierende grad. Dette er et verdifullt friområde / skogsområde nær tettbebyggelsen i Ski. Samtidig blir sydvestre deler av Holstadmarka beskåret av den planlagte utbyggingen av E18 Retvet-Vinterbro. Ved eventuelle anlegg i Kjølstadmarka/Holstadmarka ville det være nødvendig å begrense inngrepet i størst mulig grad. Ved politisk behandling av planinitiativ i Ski kommunestyre 12.12.2018 ble det forutsatt at turområdet i Holstadmarka blir minst mulig berørt. Ås kommunestyre vedtok ved behandling av planinitiativ 13.02.2019 at hensettingsanlegg i Kjølstadskogen ikke tillates. I vurdering datert 26.04.2019, som del av silingsrapport fra Bane NOR som grunnlag for politisk behandling i Ås kommunestyre, foreslo Bane NOR bl.a. utredning av anlegg for togparkering i Holstadmarka (betegnet H1). H1 er like vest for Vestre linje og like nordøst for planlagt kryss på ny E18. Det er også vurdert løsninger for togparkering syd for Hagelund, i et skogsområde mellom Hauger og Frogner på grensen mellom kommunene, i dagen eller under bakken. Løsningen under bakken vil innebære en vesentlig større investering enn dagløsningen. Vedtak i Ås kommunestyre 19.06.2019 anbefalte lave alternativer, både for togparkering og ny Østre linje. Ås kommune ønsket ikke at togparkering i Holstadmarka (H1) utredes videre, men at togparkering etableres i fjellhall syd for Hagelund (H3).
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 34 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 For å imøtekomme krav fra kommunene ved oppstart av planprosessen tar Bane NOR ut H1 i Holstadmarka, og utarbeider et lavt alternativ som er mulig innenfor jernbanens tekniske regelverk. Det anbefales utredning av lavt alternativ for togparkering i fjellhall syd for Hagelund. I tillegg anbefaler Bane NOR utredning av et høyt alternativ for togparkering, med anlegg i dagen syd for Hagelund.
I silingsprosessen for planprogrammet er det vurdert seks ulike løsninger for ny innføring Østre linje – dvs. tre ulike prinsipptraseer med hver sin variant i høy eller lav linje avhengig av om avgrening i vest skjer under eller over Vestre linje. Høye eller lave linjer gir ulike konsekvenser for omgivelsene. Det er vurdert både nordre og søndre traseføringer av ny Østre linje. For de søndre traseene er det vurdert både kurvet (Ø2) og direkte trasé (Ø1). I vurdering datert 26.04.2019, som del av silingsrapport fra Bane NOR som grunnlag for politisk behandling i Ås kommunestyre, foreslo Bane NOR utredning av både Ø1 og Ø2, og både i høy og lav variant. En trasé lenger nord er forkastet på grunn av krapp kurve inn mot Ski stasjon (som gir sideveis helning for godstog og medfører feil belastning av skinner) og lengre kjøretid. Ved behandling av planinitiativet i Ski kommunestyre 12.12.2018 vedtok Ski kommune at det ikke er aktuelt å tillate noe annet enn tunnel eller kulvert som bevarer dyrka mark over traseen gjennom dette området. Vedtak i Ås kommunestyre 19.06.2019 anbefaler kun lave alternativer. Ø2 er en lengre trasé enn Ø1 og er derfor mer kostbar og gir lengre reisetid. Foreløpig vurdering tilsier at Ø2 ikke har mindre konsekvenser for miljøverdier enn Ø1, og derfor vurderer Bane NOR nå at det ikke er nødvendig å utrede Ø2 videre. Bane NOR anbefaler derfor Ø1 utredet videre. I tråd med de politiske signalene fra tidligere Ski kommune og Ås kommune utredes lav linje for Ø1, i tillegg til høy linje. Som det framgår av kap. 8.1.3 anbefaler Bane NOR utredet anlegg for togparkering syd for Hagelund både i et lavt alternativ i fjellhall under bakken og et høyt alternativ i dagen. Som det framgår av kap. 8.1.2 er det tekniske avhengigheter som gjør at togparkering syd for Hagelund hhv. i dagen og i fjell kun kan kombineres med hhv. høy og lav linje for alternativene for ny Østre linje.
Bane NOR anbefaler å utrede raskeste trasé for ny Østre linje, i både høy og lav variant, og i tillegg to varianter av anlegg for togparkering, over og under bakken i Hagelundområdet. Det anbefales derfor at følgende alternativer for togparkering Ski syd og ny innføring Østre linje utredes i konsekvensutredningen – nullalternativet (kap. 8.2), alternativ 1 (kap. 8.3) og alternativ 2 (kap. 8.4).
Nullalternativet for planarbeidet er dagens situasjon og alle vedtatte reguleringsplaner innenfor planområdet, og eventuelle pågående og planlagte utbedringsarbeider. Nullalternativet legger til grunn at dagens Østre linje fortsatt brukes, og det etableres ingen ny togparkering. I konsekvensutredningene sammenliknes konsekvensene av de ulike utredningsalternativene opp mot konsekvensene av nullalternativet.
Konseptet for alternativ 1 (høy trasé) er anlegg for togparkering i dagen syd for Hagelund, og ny innføring av Østre linje i høy/direkte trasé. Anlegg for togparkering i dagen syd for Hagelund, i terreng på åsen mellom Hauger og Frogner (både i skjæring og på fylling). Løsningen er i dagen, men store deler av anlegget vil ligge skjult i åsen av skjæring og/eller skog. Kun den sørligste delen vil bli eksponert mot gamle E18. Tiltaket er i hovedsak i Ås kommune, på grensen til Nordre Follo kommune. Avgrening i høy linje fra Østfoldbanens Vestre linje, og jernbanetrasé i dagen. Banen ligger på høy bru over Åsveien og bekkedalen med Østensjøbekken, går i skjæring gjennom åsen mellom Kjølstad og Eng/Frogner, skjæring/fylling i forhold til terrenget på strekningen Frogner-Vang, før den kobler seg til eksisterende Østre linje nord for Kråkstad. Tiltaket er både i Ås kommune og i Nordre Follo kommune.
Konseptet for alternativ 2 (lav trasé) er anlegg for togparkering under bakken (fjellanlegg) syd for Hagelund, og ny innføring av Østre linje i lav/direkte trasé. Togparkering i fjellanlegg syd for Hagelund, under åsen mellom Hauger og Frogner. Tiltaket er både i Ås kommune og i Nordre Follo kommune, på grensen mellom kommunene. Avgrening i lav trasé fra Østfoldbanens Vestre linje, med nordgående spor i skjæring og sydgående spor i tunnel. Banen ligger på lav fylling eller lav bru over bekkedalen med Østensjøbekken, og banen går i tunnel under åsen mellom Kjølstad og Eng/Frogner. Banen går i skjæring/fylling i forhold til terrenget på strekningen Frogner-Vang, før den kobler seg til eksisterende Østre linje nord for Kråkstad. Tiltaket er både i Ås kommune og i Nordre Follo kommune. *** Foreløpige tegninger med plan- og lengdeprofil - dvs. hvordan tiltakene vil ligge i terrenget – er tilgjengelig som vedlegg på prosjektets nettsider:
Utredningsarbeidet tar primært utgangspunkt i håndbok V712 om konsekvensanalyser (Statens vegvesen 2018). Iht. håndbok V712 utredes tema definert som ikke-prissatte konsekvenser – landskapsbilde, friluftsliv / by- og bygdeliv, naturmangfold, kulturarv og naturressurser, etter metodikk som i hovedtrekk går ut på å dele planområdet inn i delområder, vurdere hvilke verdier de ulike delområdene har, for deretter å vurdere påvirkning av disse verdiene gjennom tiltaket. Konsekvensen av tiltaket uttrykkes som et forhold mellom verdi og påvirkning. Det vil inngå skadereduserende tiltak (avbøtende tiltak) i utredningsalternativene. Som en del av utredningene vurderes det ytterligere skadereduserende tiltak som kan redusere konsekvensen av tiltaket dersom de gjennomføres. For andre tema legges egnet metodikk til grunn, der det er etablert metodikk som kan følges. For eksempel utredes støy etter statlige retningslinjer om behandling i arealplanlegging (T-1442). Risikoog sårbarhetsanalyse legger konkrete veiledere for temaet til grunn. Se for øvrig nærmere omtale under hvert enkelt utredningstema. Miljødirektoratets veileder M-1324/2019 gir oversikt over anerkjent metodikk for konsekvensutredninger. Miljødirektoratet har nylig (des. 2020) publisert digital veileder om konsekvensutredninger for klima og miljø. Veilederen er i hovedsak i samsvar med metodikk for ikke-prissatte tema i håndbok V712.
Det skal gjennomføres støyberegninger i tråd med retningslinjer for behandling av støy i arealplanlegging (T-1442). Beregningen skal blant annet bygge på prognoser for trafikk, herunder togtype, for beregnings-/prognoseåret (20 år etter åpning). Det beregnes gule og røde støysoner. rød sone, nærmest støykilden, angir et område som ikke er egnet til støyfølsomme bruksformål, og etablering av ny bebyggelse med støyfølsomme bruksformål (boliger, barnehager, skoler, sykehjem o.l.) skal unngås gul sone er en vurderingssone, hvor ny bebyggelse med støyfølsomme bruksformål kan oppføres dersom avbøtende tiltak gir tilfredsstillende støyforhold Støysonekartene skal vise utendørs støynivå 4 meter over terreng for gjeldende alternativer. Beregningene vil gi oversikt over bygninger med støyfølsom bruk som skal vurderes for lokale støytiltak. Antall eksisterende støyfølsomme bygg i rød/gul støysone for de ulike alternativene belyses. Støyberegningene vil også være grunnlag for vurdering av samlete konsekvenser for naturmiljø, friluftsliv og by- og bygdeliv. Foreløpige vurderinger av støy fra tiltaket viser at det ikke er støyfølsom bebyggelse nær toglinja som ligger i gul eller rød støysone. Støy fra togparkeringsanlegget er foreløpig ikke vurdert.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 38 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 • Overordnet vurdering av langsgående skjermingstiltak Metode • Retningslinje for behandling av støy i arealplanlegging (T-1442/2016) • Veileder til retningslinje for behandling av støy i arealplanlegging (M- 128/2014) • Nordisk beregningsmetode for jernbanestøy • Nordisk beregningsmetode for industristøy Grunnlagsmateriale • Kommuneplaner, temakart støy • Prognoser for framtidig trafikk • Ny banegeometri i 3D • Matrikkelen (eiendoms-, adresse- og bygningsdata) Sentrale kontakter • Bane NOR • Statens vegvesen • Statsforvalteren i Oslo og Viken • Miljødirektoratet • Ås kommune / Nordre Follo kommune Det utarbeides en rapport som oppsummerer vurderinger av planforslagets konsekvenser for støy – Temautredning støy. Rapporten vedlegges planforslaget, og er grunnlag for vurderingen av planforslagets virkninger for miljø og samfunn i planbeskrivelsen.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 39 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 omgivelser, fra det tette bylandskapet til det uberørte naturlandskapet. Analyseområdet deles inn i enhetlige delområder og angis på kart. Innenfor hvert område fastsettes landskapets karakter og hvilke elementer som er viktigst for landskapskarakteren i området. Verdien for delområdet settes på grunnlag av landskapskarakteren. Deretter vurderes tiltakets påvirkning av delområdet, det vil si en vurdering av endringer som tiltaket vil medføre. Med utgangspunkt i delområdets verdi og tiltakets påvirkning, fastsettes en konsekvens av tiltaket, og konsekvens for ulike alternativer. Det skal utarbeides visualiseringer av tiltaket i terreng i utvalgte perspektiv, som viser virkninger og tilpasninger til landskap/kulturlandskap og omgivelser. Utvalget drøftes med kommunene. Eventuelle områder for permanent masselagring innenfor planområdet vil kunne innebære endringer av terreng og landskap som sammen med selve tiltaket vil kunne påvirke landskapsbildet. Konsekvenser av masselagring for tema landskapsbilde skal utredes. Terrenget i området er relativt flatt. Høydene varierer fra ca. 90-160 moh. Landskapet er bølgende og småkupert med skogkledde åser. Landskapskarakteren syd for Ski er preget av dyrket areal oppdelt av nord-syd gående fjellrygg med skog. Disse skogområdene, og primært åsryggen som løper syd for Ski, definerer et vestlig og et østlig landskapsrom. I vest vil anleggets utforming tvers over dalstrøket ned mot Østensjøvannet vil ha stor innvirkning og konsekvenser for opplevelsen av landskapsrommet. Hvis traséen anlegges på en fylling vil det skapes en større visuell barriere på tvers av dalstrøket. Plasseres traséen med en lav bru over landskapet, vil det ta vare på den langstrakte sikten fra nord til syd uten en blokkering av dalbunnen. Valg av bru eller fylling vil påvirke det visuelle miljøet. I øst er landskapsrommet mer komplekst og variert enn det vestlige. Gårdene i området er en del av kulturlandskapet. Det er et variert kupert terreng, strukturer i form av gårder med høy vegetasjon, og linjer som dannes av veier, veitrær og grønne grenser mellom jordteiger.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 40 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 Linjeføringen gjennom det østre landskapsrommet bør plasseres slik at det i minst mulig grad påvirker kulturlandskapet. For å redusere synligheten i landskapsrommet bør linjen plasseres så lavt i terrenget som mulig. Togparkeringen er i begge alternativer vist på en åsrygg med tett vegetasjon mellom Haugergårdene og Frognergårdene (i fjellhall eller på terreng). I tillegg til parkeringsanlegget for togene er det behov for flere bygninger (verksted, administrasjon, vaskehall og liknende) i tilknytning til anlegget. For å dempe fjernvirkning bør noe vegetasjon mellom bygninger og omgivelser bevares. Materialvalg, utforming og plassering av bygningene må vurderes for å minimere synlighet og fjernvirkning.
Utredningsbehov • Landskapsvurderinger ved landskapsinngrep, topografi, landskapselement og endringer i kultur- og naturlandskapet • Vurdering av visuelle virkninger og synlighet fra ulike vinkler (dag/natt) • Utarbeidelse av visualiseringer i utvalgte perspektiv • Vurdering av varige massedeponi • Vurdering av bygninger Metode • Konsekvensutredning etter håndbok V712 Konsekvensanalyser • Overordnet landskapsanalyse med inndeling av landskapet i delområder for å vurdere landskapskarakter, verdi, og påvirkning av nye samferdselsanlegg • Synlighetsvurderinger der det er relevant Grunnlagsmateriale • Statens vegvesen Håndbok V712 • NiN landskap (nasjonalt kartleggingssystem for landskapstyper) • Befaringer • Digitale kartinnsynsløsninger (NIBIO, Naturbase, flyfoto m.m.) • Plan- og profiltegninger av alternativene som utredes Sentrale kontakter • Ås kommune / Nordre Follo kommune Det utarbeides en rapport som oppsummerer vurderinger av planforslagets konsekvenser for landskapsbilde – Temautredning landskapsbilde. Rapporten vedlegges planforslaget, og er grunnlag for vurderingen av planforslagets virkninger for miljø og samfunn i planbeskrivelsen.
Friluftsliv defineres som opphold og fysisk aktivitet i friluft i fritiden med sikte på miljøforandring og naturopplevelse. I dette regnes både naturterreng og rekreasjonsareal i tettsteder. Nærturterreng er definert som store naturområder (større enn 200 dekar) i tettsteder eller som grenser til tettsteder. Leke- og rekreasjonsareal er definert som lekeplasser, nærmiljøanlegg, hundremeterskog o.l. i bebygd sone, maksimalt 200 meter fra boliger. Parker, turveger og de fleste idrettsanlegg er også inkludert. By- og bygdeliv defineres som opphold og fysisk aktivitet i byer og tettsteder. Motorisert ferdsel, næringsvirksomhet eller innendørs aktivitet inngår ikke i temaet. Det skal beskrives hvilke konsekvenser tiltakene i planen har på friluftsliv og by- og bygdeliv, bl.a. arealinngrep og oppstykking av områder, barrierevirkninger, og tilgjengelighet for gående og syklende til viktige målpunkt i nærmiljøet. Analyseområdet blir innledningsvis delt inn i delområder og det blir satt en verdi på delområdet ut ifra bruksfrekvens, betydning og kvaliteter. Videre blir tiltakets påvirkning for delområdet vurdert. Ut fra verdi og påvirkning fastsettes konsekvens av tiltaket og konsekvens for ulike alternativer.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 41 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 Det utarbeides en rapport som oppsummerer vurderinger av planforslagets konsekvenser for friluftsliv, by- og bygdeliv – temautredning friluftsliv, by- og bygdeliv. Rapporten vedlegges planforslaget, og er grunnlag for vurderingen av planforslagets virkninger for miljø og samfunn i planbeskrivelsen. I områder som kan bli berørt er verdier mht. friluftsliv / by- og bygdeliv primært knyttet til Kjølstadskogen, samt skogsområdet ved Hagelund. I tillegg berører tiltaket viktige forbindelseslinjer, som eksempelvis gang- og sykkelvei langs Åsveien og Kråkstadveien. I Kjølstadskogen er det et tett stinett, i tillegg til grusede skogsbilveier. Noen av stiene er tilgjengelige for barnevogn og rullestol. Det er relativt mange som benytter området til nærfriluftsliv. Jernbaneanlegg vil kunne beslaglegge arealer i skogsområdet og vil kunne medføre barriereeffekt som begrenser turmulighetene. Støy fra anlegget vil også påvirke opplevelsesverdi som friluftsområde. I skogsområdet ved Hagelund er det flere turstier. Nytt jernbanespor og anlegg for togparkering vil berøre området direkte og skape barrierer. Tiltaket vil påvirke området visuelt og støymessig.
Naturmangfold defineres i naturmangfoldloven (nml) som biologisk mangfold, landskapsmessig mangfold og geologisk mangfold som ikke er et resultat av menneskers påvirkning. Naturmangfold skal utredes med vekt på naturtyper jf. DN-håndbok 13 og norsk rødliste for naturtyper, landskapsøkologiske trekk og norsk rødliste for arter. Det skal samles tilstrekkelig informasjon til å oppfylle naturmangfoldloven mht. verdier og inngrepets påvirkning. Formålet med analysen er å frambringe kunnskap om verdifulle områder for tema naturmangfold og utrede konsekvensene av de ulike alternativene for ny banetrasé og anlegg for togparkering. Vannmiljø inngår som en del av naturmangfold i håndbok V712, og konsekvensen av tiltaket for vannmiljø blir vurdert i tema naturmangfold. Det vil i tillegg utarbeides en egen utredning for vannmiljø, se kap. 9.6 Vannmiljø. Mht. naturmangfold er det potensial for negativ konflikt knyttet til Kjølstaddammene, der det er registrert stor- og småsalamander, samt tre andre amfibiearter (buttsnutefrosk, spissnutefrosk og padde). Dammene er ynglelokalitet og området rundt er overvintringsområde for bl.a. den nært truede (NT) arten storsalamander. I planområdets nærhet ligger Østensjøvannet. Innsjøen er et vernet område, der fuglelivet er sårbart ved forstyrrelser. Utmarksavdelingen for Akershus og Østfold har gjort en kartlegging og digitalisering av vilttrekk i Follo i 2016-2017. Kartleggingen viser at det går et hovedtrekk for hjortevilt gjennom planområdet fra Grytelandsskogen, over dagens E18 og videre gjennom Hagelunden/Frogner. Det går et hovedtrekk for hjortevilt gjennom Kjølstadskogen som krysser Åsveien ved Kjølstadhøgda, og som går videre nordover sammen med trekket fra Grytelandsskogen/Hagelunden/Frogner. Deler av planområdet er tidligere feltregistrert i forbindelse med planarbeid for ny E18, men det er også områder der det vil være behov for nærmere kartlegging.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 43 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 barrierevirkninger Metode • Konsekvensutredning etter håndbok V712 • Verdifulle områder for biologisk mangfold skal omtales, påvirkning skal konsekvensvurderes og det skal vurderes aktuelle avbøtende eller kompenserende tiltak (økologisk kompensasjon) Grunnlagsmateriale • Statens vegvesens håndbok V712 • Naturtypekartlegging jf. DN-håndbok 13 (1999) • Naturregistreringer i og ved planområdet • Kommunedelplan for naturmangfold i Ski (vedtatt 13.12.2017) • Plan for naturmangfold i Ås kommune (vedtatt 23.10.2019) • Naturbase.no og artsdatabanken.no • Kilden – til arealinformasjon, Norsk institutt for bioøkonomi, NIBIO • Kartdata fra NGU • Follokart/kommunekart • Kartlagte vilttrekk i Follo Sentrale kontakter • Statsforvalteren i Oslo og Viken • Viken fylkeskommune • Ås kommune / Nordre Follo kommune • Miljødirektoratet Det utarbeides en rapport som oppsummerer vurderinger av planforslagets konsekvens for naturmangfold – Temautredning naturmangfold. Rapporten vedlegges planforslaget, og er grunnlag for vurderingen av planforslagets virkninger for miljø og samfunn i planbeskrivelsen.
Vannmiljø omhandler miljøtilstand i vannforekomstene innenfor planområdet og i influensområdet (nedstrøms planområdet). Økologisk og kjemisk tilstand, jf. vannforskriften ligger til grunn for vurderingene av vannmiljø. Truede og hensynskrevende arter/naturtyper knyttet til vann vurderes under tema naturmangfold, mens vann som livsmedium håndteres gjennom en sårbarhetsvurdering (jf. V712). Virkninger for vannkvalitet og avrenning fra tiltaket til nærliggende vann og vassdrag skal vurderes både for driftsfasen og for anleggsfasen. Det skal gjennomføres en sårbarhetsvurdering av vannforekomstene etter metode beskrevet i Statens vegvesens rapport nr. 597 . Det skal vurderes mulige renseløsninger ved utslipp av overvann til bekker/vassdrag både fra togparkering og ny innføringslinje. Utforming og dimensjonering av renseløsningene gjøres for valgte alternativ i neste fase. Utslipp til vassdrag må tilfredsstille kravene etter vannforskriften og naturmangfoldloven etter de miljømål som er satt og hva den aktuelle resipient tåler av belastning – dette må sikres gjennom utslippssøknad til Fylkesmannen. PURA-prosjektet, som koordinerer og gjennomfører arbeidet etter vannforskriften for vannområde Bunnefjorden med Årungvassdraget og Gjersjøvassdraget, og MORSA, som har tilsvarende oppgave for vannområde Vansjø-Hobølvassdraget og Hølenvassdraget, vil kontaktes for utveksling av informasjon. Det utarbeides en rapport som oppsummerer vurderinger for vannmiljø – temautredning vannmiljø. Rapporten vedlegges planforslaget, og er grunnlag for vurderingen av planforslagets virkninger for miljø og samfunn i planbeskrivelsen. Vurderinger som er relevant for temautredning naturmangfold, innarbeides i naturmangfold-rapporten.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 45 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 Det er registrert arkeologiske kulturminner, bygningsmiljø og ferdselsveier. Historiske veifar i området er Kjølstadveien (eldre enn 1650) og Løkenveien (Den Fredrikshaldske Kongevei). Fylkeskommunen vil gjennomføre arkeologiske registreringer (sjakting i dyrka mark, prøvestikk i utmark og bruk av georadar) etter kulturminnelovens § 9 (undersøkelsesplikten). Gjennom disse registreringene vil fylkeskommunen avklare om det finnes uregistrerte kulturminnelokaliteter i plan- og utredningsområdet.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 46 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 For temaet naturressurser vurderes dyrka og dyrkbar mark som mest relevant å konsekvensutrede. Det er store områder innenfor planområdet som er dyrka mark med høy verdi. Både etablering av anlegg for togparkering og ny innføring av Østre linje kan medføre et betydelig arealbeslag og tap av matjord dersom dette legges på dyrka mark. I tillegg kan areal gå tapt dersom togsporene medfører oppsplitting slik at restareal ikke blir drivverdige, selv om disse ikke bygges ned.
Plan- og bygningslovens § 4-3 stiller krav om risiko- og sårbarhetsanalyser (ROS-analyser) ved utarbeidelse av planer for utbygging. ROS-analysen vurderer og analyserer relevante farer, sårbarheter og risikoforhold ved det aktuelle planområdet, og identifiserer behov for sårbarhets- og risikoreduserende tiltak i forbindelse med fremtidig utvikling av området. Forhold knyttet til forventet fremtidig klima er en integrert del av analysen. Risiko knyttes til uønskede hendelser, dvs. hendelser som i utgangspunktet ikke skal inntreffe. Det er derfor knyttet usikkerhet til både om hendelsen inntreffer (sannsynlighet) og konsekvensene av hendelsen dersom den inntreffer. Analysen følger også retningslinjene i Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap sin veiledning Samfunnssikkerhet i kommunenes arealplanlegging, samt retningslinjer og krav fra andre relevante myndigheter og fra Bane NOR / Jernbanedirektoratet og Statens vegvesen. Det gjennomføres en innledende farekartlegging hvor relevante farer tas med videre til en risikovurdering. Farer som vurderes med moderat eller høy risiko, vurderes i en detaljert risiko- og sårbarhetsanalyse. Gjennom fareidentifikasjonen, sårbarhetsanalysen og risikovurderingene, vil det bli anbefalt tiltak.
Utredningsbehov • Analysere relevante farer, sårbarheter og risikoforhold ved det aktuelle planområdet, og identifisere behov for sårbarhets- og risikoreduserende tiltak i forbindelse med fremtidig utvikling av området. • Vurdering av omgivelsenes påvirkning på tiltaket og tiltakets påvirkning på omgivelsene ut fra et samfunnssikkerhetsperspektiv. Metode • veiledning DSB (2017) Grunnlagsmateriale • Digitale kartdata, Kartverkets felles kartdatabase FKB • Kommuneplaner og kommunale ROS-analyser • Større utbyggingsplaner • Innspill fra øvrige tema i konsekvensutredningen • Flomkartlegginger, skredkartlegginger m.m. • Samordning med RAMS-analyser i Bane NOR (R=Reliability=Pålitelighet, A=Availability=Tilgjengelighet, M=Maintainability=Vedlikeholdbarhet, S=Safety=Sikkerhet) Sentrale kontakter • Statsforvalteren i Oslo og Viken • Ås kommune / Nordre Follo kommune • Norges vassdrags- og energidirektorat • Brannvesen • Bane NOR / Jernbanedirektoratet • Statens vegvesen Det utarbeides en rapport som oppsummerer risiko- og sårbarhetsanalysen – ROS-analyse. Rapporten vedlegges planforslaget, og er grunnlag for vurderingen av planforslagets virkninger for miljø og samfunn i planbeskrivelsen.
Prosjektområdet ligger innenfor flere aktsomhetssoner for flom, og trasé og konstruksjoner må sikres mot dimensjonerende flomvannstand, dette gjelder særlig vannkulvertene i traseen. Det må sikres at banen ikke utgjør en barriere for vannet ved store mengder nedbør og det må tas høyde for at flomtoppene vil øke både i intensitet og frekvens. Det skal utarbeides en egen temarapport om flom, med utredning av konsekvenser ved 200 års-flom. Grunnlagsmateriale: - Retningslinjer, veiledere og sjekklister fra Norges vassdrags- og energidirektorat (NVE)
De geologiske og geotekniske forholdene har betydning for hvilke tekniske byggemetoder som kan være aktuelle, samt hvordan det ut fra tekniske eller økonomiske forutsetninger er mulig å bygge anlegg for togparkering og ny jernbanelinje. Hvilke byggemetoder som blir benyttet (spunting, kalksementstabilisering osv.) kan ha betydning for nærmiljø med tanke på trafikkomlegging, støy osv. Det skal gjennomføres grunnundersøkelser som er nødvendig for å vurdere byggemetoder og anleggsgjennomføring. Det utarbeides rapporter som utreder grunnforholdene.
Planen berører store, sammenhengende landbruksområder med dyrka og dyrkbar mark med stor verdi. Konsekvenser for dyrka mark belyses gjennom konsekvensutredning for naturressurser. Konsekvensutredningen vil også komme med forslag til skadereduserende tiltak for å redusere konsekvensen for dyrka mark. Eksempler på skadereduserende tiltak kan være etablering av driftsadkomster, redusere terrenginngrep i dyrka mark (bruk av murer, bratte skråninger osv.), sikre god arrondering av dyrka mark inntil tiltaket, sikre landbruksdrenering o.l. Bane NOR har i høringsperioden for planprogrammet vært i dialog med Fylkesmannens landbruksavdeling om bruk av kompenserende tiltak. Fylkesmannens landbruksavdeling viste til Stortingets jordvernstrategi hvor målet er at omdisponeringen av dyrka jord innen 2020 ikke skal overstige 4 000 dekar per år på landsbasis. Strategien gir anbefalinger om avbøtende tiltak når jordvernet må vike for andre samfunnsinteresser. Bruk av jordfond er ikke blant disse og vil derfor ikke bli aktuelt i dette prosjektet. Bane NOR vil vurdere muligheten for oppdyrking av dagens Østre linje i samarbeid med kommunene.
For å synliggjøre klima-/ miljøkostnader vil det bli beregnet miljøkostnader knyttet til utslipp fra transport samt bygging og drift. Det nyttes her standard enhetspriser og for øvrig metode som brukes i NTP-sammenheng og i henhold til Bane NORs metodikk for livsløpsvurderinger (LCA) og klimabudsjett.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 49 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 Et klimabudsjett omfatter direkte- og indirekte utslipp av klimagasser fra material- og energibruk for utbygging, drift og vedlikehold av infrastrukturen. Resultatene fra klimabudsjettet brukes til å identifisere de elementer/materialer som bidrar relativt mest til totale klimagassutslipp og vil gi innspill til miljøtiltak med størst reduksjonspotensial. Tiltakets totale klimagassutslipp og muligheter for reduksjon vil vurderes opp mot nasjonale mål om utslippsreduksjon. Klimagassutslipp i driftsfasen vil inngå i beregningene for å vise andelen av utslipp fra bygging og drift/vedlikehold av tog og infrastruktur. Det utarbeides en rapport som oppsummerer klimabudsjettet – temautredning klimabudsjett. Rapporten vedlegges planforslaget, og er grunnlag for vurderingen av planforslagets virkninger for miljø og samfunn i planbeskrivelsen.
Miljøoppfølging vil være en integrert del i alle faser av prosjektet. Ved å gjøre ytre miljø til et gjennomgående fag, vil en sikre en systematisk prosess som sørger for at det blir tatt nødvendige miljøhensyn og at føringer som finnes i lover, forskrifter og planer blir ivaretatt/videreført, samt at unødvendige forsinkelser blir unngått. Som en del av reguleringsplanarbeidet vil det bli utarbeidet et miljøprogram som fastsetter overordnede miljømål for prosjektet. For å følge opp miljøprogrammets mål, vil det bli utarbeidet en miljøoppfølgingsplan før anleggsgjennomføring. I miljøoppfølgingsplanen spesifiseres tiltak som ivaretar miljøkravene. Miljøprogrammet utvikles i samarbeid mellom fagdisiplinene og miljøansvarlige. Aktuelle tema for behandling i miljøprogrammet er blant annet:
Planområdet berører flere fylkesveger og dagens E18. Det skal utredes virkninger for vegnettet både i permanent situasjon og i anleggsfase (anleggsfase utredes som iht. kap. 9.12). Tiltaket kan medføre mindre omlegginger av fylkesveger. Der det er aktuelt med omlegginger, vil det bli utarbeidet teknisk plan med relevante tegninger i henhold til føringer og krav i Statens vegvesens håndbøker. Togparkeringen har behov for adkomst fra offentlig vegnett for drift av anlegget. Det er anslått at det er ca. 100 personer som vil ha anlegget som arbeidsplass, evt. ca. 150 dersom det også etableres et verksted. Det vil vurderes hvilken virkning trafikken inn og ut av anlegget vil ha på vegnettet. Utforming av adkomst vil inngå i teknisk plan og vil følge krav i Statens vegvesens håndbøker. Reguleringsplan for ny E18 Retvet-Vinterbro ble vedtatt av Ås kommune og Ski kommune 12.10.2016, men framdriften for bygging er foreløpig usikker. Det er ikke avklart i hvilken rekkefølge ny E18 og jernbaneprosjektet vil gjennomføres, eller om det delvis vil kunne skje samtidig i tid. Virkninger må derfor vurderes både for dagens situasjon og for situasjonen etter at ny E18 er bygd.
Hensynet vil VA-anlegg skal utredes i teknisk detaljplan og i arbeidet med reguleringsplanforslaget med konsekvensutredning. I Nordre Follo kommune vil trasé for ny avgrening av Østre linje mellom Kråkstad og Ski krysse to kommunale vannledninger og én spillvannsledning. I tillegg vil VA-anlegg i bakken sør for E18 kunne bli berørt av uttrekkspor for anlegget for togparkering. Vannforsyningen fra Ås kommune består av ledninger fra 1950-tallet med begrensede mengder vann. Forsyning av vann til brannslokking og vaskehall i anlegg for togparkering krever derfor oppgradering av ledning fra grensen til Nordre Follo kommune. Ledningen fra Ski er stor, men er stengt på kommunegrensen per i dag. Ny avgrening for Østre linje krysser vann og avløpsledninger i Ås kommune, som må ivaretas - enten ved omlegging eller varerør/kulvert. Ved terrenginngrep og påfylling av masser må rørene sikres og heves til akseptabel dybde.
Ansvarlig myndighet iht. KU-forskriften, inkludert fastsetting av planprogram, er i utgangspunktet planmyndigheten i vanlig prosess etter plan- og bygningsloven, dvs. kommunen. Ved planoppstart og høring av planprogrammet la Bane NOR til grunn at planprogrammet fastsettes av berørte kommuner, etter vanlig prosess. Planinitiativ-vedtakene i begge kommuner (tidligere Ski kommune 12.12.2018 / Ås kommune 13.02.2019) tillot oppstart av arbeid med reguleringsplan. Etter at Bane NOR gjennomførte høring av planprogram høsten 2019, ble det oversendt til kommunene for endelig behandling/fastsetting. I kommunestyrevedtakene i Nordre Follo kommune 14.05.2020 og i Ås kommune 19.05.2020 ble planprogrammet avvist, og det ble anmodet om et nytt planprogram med andre alternativer som i enda større grad vektlegger hensyn til matjord, kulturlandskap og naturområder. På denne bakgrunn ble saken oversendt fra Samferdselsdepartementet til Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD) for vurdering om behandling som statlig reguleringsplan. KMD viser i sin vurdering til at det er viktig med fremdrift i planen, at det er et stort samferdselsprosjekt som berører flere kommuner, og uenighet mellom statlige myndigheter og kommunene om valg av løsning. Kommunal- og moderniseringsdepartementet ga 02.11.2020 tilslutning til at planarbeidet gjennomføres som statlig reguleringsplan etter plan- og bygningslovens § 6-4. Dette innebærer at Kommunal- og moderniseringsdepartementet er ansvarlig myndighet for fastsettelse av planprogrammet, og planmyndighet for videre behandling av reguleringsplan med konsekvensutredning.
Reguleringsplan og konsekvensutredning legges samlet ut til offentlig ettersyn. Kommunal- og moderniseringsdepartementet vil som planmyndighet behandle planen for vedtak om utleggelse til offentlig ettersyn. Konsekvensutredningen vil omfatte begge alternativene som utredes iht. kap. 9, men Bane NOR planlegger å fremme som formelt reguleringsforslag kun ett av alternativene som utredes i konsekvensutredningen. Som grunnlag for valg av planalternativ vil Bane NOR vurdere de utredete alternativene ut fra disse hovedkriteriene: Jernbanetekniske konsekvenser (sporgeometri, kapasitet) Samfunnsøkonomisk nytte, herunder: o Miljøkonsekvenser iht.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 52 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 Bane NOR vil tilby en orientering for Ås kommune og Nordre Follo kommune når konsekvensutredningen er gjennomført og Bane NORs anbefaling av alternativ som vil fremmes som planforslag er klart. Bane NOR planlegger også at planforslaget skal tas opp i regionalt planforum i fylkeskommunen før utleggelse til offentlig ettersyn.
Kommunal- og moderniseringsdepartementet (KMD) har i brev 02.11.2020 gitt tilslutning til at planarbeidet gjennomføres som statlig reguleringsplan. Det gjelder de samme regler om medvirkning/informasjon for statlig reguleringsplan som ved behandling etter normal prosedyre der kommunene er planmyndighet. Offentlige myndigheter får andre roller, men plan- og bygningslovens krav til medvirkning er ikke endret. I tillegg til prosess og dialog med lokale og regionale myndigheter og relevante faginstanser, er informasjon til berørte grunneiere og naboer innenfor planområdet sentralt for å sikre en god planprosess. Informasjonen vil løpende bli gjort tilgjengelig på prosjektets nettsider: Bane NOR vil arrangere åpne møter ved større milepæler i planarbeidet (bl.a. i forbindelse med offentlig ettersyn av reguleringsplan med konsekvensutredning). I tillegg vil det gjennomføres møter med interessenter og etater for å få direkte dialog underveis i planprosessen. Bane NOR planlegger at planforslaget tas opp i regionalt planforum i fylkeskommunen før utleggelse til offentlig ettersyn.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 54 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 Bane NOR vil gi grunneiere (gjennom etablerte grunneierlag) løpende informasjon om utviklingen av mulige banetraseer og plasseringer av togparkeringen. Grunneiere som kan bli direkte berørt av tiltaket vil få informasjon direkte så tidlig som mulig. Grunneiere som blir berørt av forundersøkelser (grunnboring, arkeologiske registreringer og feltarbeid) vil bli kontaktet. Det er lagt opp til jevnlige møter med grunneierlagene. Bane NOR vil gjennomføre åpne informasjonsmøter i forbindelse med viktige milepæler i reguleringsplanprosessen (offentlig ettersyn av reguleringsplan med konsekvensutredning).
Under er en ordliste med forklaring av ord som brukes i dette planprogram-dokumentet og som ikke inngår i vanlig dagligtale. Myndighet iht. forskrift om konsekvensutredninger, som har ansvaret for fastsettelse av planprogram for tiltaket og for at utredningsplikten i planprogrammet oppfylles. Vanligvis planmyndigheten. Typisk unntak kan være tiltak som er grenseoverskridende og berører flere kommuner, der relevant statlig departement er ansvarlig myndighet. : Utarbeides i samsvar med plan- og bygningsloven og tilhørende forskrift om konsekvensutredninger (KU-forskriften). Konsekvensutredningen skal redegjøre for vesentlige konsekvenser av planforslaget for miljø og samfunn, og identifisere konfliktreduserende tiltak (avbøtende tiltak). Statlig, faglig utredning for et byområde, en lengre strekning eller et stort prosjekt (større enn 750 mill. kr. i investeringskostnader). Utredningen skjer normalt før planlegging etter plan- og bygningsloven (kommunedelplan eller reguleringsplan). Skal kvalitetssikres av eksterne (KS1). Undergang eller betongtunnel. Myndighet for vedtak av reguleringsplaner, som regel kommunestyret i kommunen hvor tiltaket som inngår i reguleringsplanen skal gjennomføres. Dersom det er fattet beslutning om behandling som statlig reguleringsplan, er relevant statlig departement (Kommunal- og moderniseringsdepartementet) planmyndighet. Tidligfase i en offentlig planprosess etter plan- og bygningsloven. Et planprogram skal redegjøre for det kommende planarbeidet, eventuelle alternativer, planprosessen med frister og deltagere og opplegg for medvirkning. Planprogrammet skal omfatte premissene og utredningsbehovet for planarbeidet. Utarbeides i en offentlig planprosess etter plan- og bygningsloven, og fastsetter hvordan et areal innenfor et avgrenset område skal utnyttes eller vernes. En reguleringsplan er et juridisk bindende dokument bestående av kart og bestemmelser, som utdypes i en planbeskrivelse. Reguleringsplanen gir nødvendig rettsgrunnlag for gjennomføring av tiltak og utbygging, blant annet ved eventuell ekspropriasjon av grunn. Forslagsstiller for tiltaket, ansvarlig for utarbeidelse av plandokumenter. Startpunktet på en tunnel, der hvor jernbanen går inn i fjellet.
Planprogram Side: Dok.nr: Rev: Dato: 57 av 57 MIP-00-A-01703 07A 15.01.2021 : 1. Orientering om alternativer ny avgrening Østre linje og togparkering syd for Ski (MIP-00-A-02806) 2. Oppfølging av politiske vedtak og vurdering av alternativer til trasé for Østre linje og togparkering (MIP-00-A-04257) 3. Oppsummering av og kommentarer til uttalelser til varsel om oppstart (MIP-00-A-04146) 4. Samlede uttalelser til varsel om oppstart (MIP-00-A-04147) 5. Tegninger for alternativer som foreslås utredet (plan- og lengdeprofiler) 6. Samlede uttalelser ved høring av forslag til planprogram (MIP-00-A-04314) 7. Sammendrag av uttalelser ved høring av forslag til planprogram og med Bane NORs kommentarer (Merknadsdokument planprogram, MIP-00-A-01705) Vedleggene er tilgjengelig på Bane NORs prosjektnettsider: