Fire års arbeid bak avansert prognoseverktøy
Foto: Marit Hommedal / SCANPIX og Ogne Øyehaug
Uten den store regnekapasiteten i moderne datamaskiner kunne Patogen ikke klart å gjennomføre sine avanserte helseanalyser for oppdrettbransjen. Fire års arbeid ligger bak.
Publisert 13.06.2018 07:08 / Oppdatert 13.06.2018 07:27
Patogen har nettopp lansert et nytt analyseverktøy for oppdrettsnæringen, Patogen Life.
Blant annet kan oppdretterne som en del av dette systemet få beregnet virkningen av lusebehandlingen, utviklingen i lakselusens mostandsdyktighet mot tiltakene for å bli kvitt den og hvordan lusetilstanden i eget anlegg er sammen med tilstanden i andre anlegg i nærheten.
Les også: Smitter laks med lus for å løse luseproblemene
Analyseverktøyet innholder også en modell for å beregne utviklignen av virussykdommen PD. Systemet er bygget for å kunne suppleres med modeller for flere beregninger etterhvert.
Når en oppdretter har lagt inn lusedata fra et anlegg tar det en hel dag for datasystemet å gjøre analysen, og beregne hvordan lusetilstanden i anlegget vil utvikle seg, sier Vidar Aspehaug i Patogen.
Les også: – Det er vanskelig å selge livsverket sitt
Hva om selskapet måttet gjøre dette analysarbeidet manuelt?
– Det hadde ikke vært mulig å å gjøre det, sier Aspehaug.
Manuelt ville jobben vært mye mer tidkrevende og i beste fall også gitt et mye mindre presist resultat.
Sparer på tidligere tiltak
For oppdrettsnæringen er poenget med analyseverktøyene å kunne forutse hva som skjer, blant annet når det gjelder luse- og sykdomsutvikling, og dermed kunne sette inn tiltak tidlig for å kunne hindre kostbare problemer senere.
Tidligere anslag og anslag som ble presentert på Patogens årlige fiskehelseseminar i Ålesund i dag og i går viser at lakselus og ulike virussykdommer koster oppdrettsnæringen åtte-ni milliarder kroner årlig, i form av tapte inntekter og direkte utgifter.
Forskingsinstituttet Norsk Regnesentral har samarbeidet med Patogen for å utvikle modellen for beregning av lakselusutviklingen.
To personer i Norsk Regnesentral har arbeidet sammen med Patogen siden i fjor sommer.
Utvklingen av prognosemodellen, som hele modellen bygger på , startet allerede for fire år siden, sier sjefsforsker Magne Aldrin i Norsk Regnesentral.
Inn i modellen legges en rekke faktorer, som vær, temperatur, strømforhold, lusetellinger, plassering av anlegg, kunnskap om lusens livssyklus. Mesteparten av dataene samles inn automatisk.