Arbeidstid Det er innhentet oppgaver over arbeidstida både for de siste 12 månedene fOr tellingstidspunktet og den siste uka før tellingstidspunktet. Arbeidstida omfatter all tid som er medgått til yrkesaktivitet. Arbeidstid som har gått med til forberedelse i tillegg til ordinær arbeidstid, er også regnet med (f.eks. forberedelser i tillegg til ordinær undervisningstid for lærere). Tid som er brukt til skolearbeid, studier og husarbeid for egen familie, er ikke regnet med. Fravær på grunn av sykdom, permisjon, ferie e!1. er heller ikke regnet med i Generelt om gruueringen etter næring, yrke og yrkesstatus Personer 16 år og over med yrkesaktivitet er gruppert på næring etter arten av virksomheten til den bedrift der den enkelte arbeidde hele tiden eller lengst tid de siste 12 månedene fOr tellings tidspunktet. Disse personene er videre gruppert på det yrke og den yrkesstatus som de hadde hele tiden eller lengst tid i denne bedriften i 12-manedersperioden. Personer 16 år og over med yrkesaktivitet siste uka før tellingstidspunktet er gruppert etter den næring og det yrke vedkommende oppgav å ha hatt i den bedriften som den enkelte arbeidde hele tiden eller lengst tid de siste 12manedene før tellingstidspunktet. Det er således ikke innhentet særskilte oppgaver om de yrkesaktives næring og yrke for den siste uka før tellingstidspunktet. Næring Næringsgrupperingen er foretatt etter 1978-utgaven av Standard for næringsgruppering i offentlig norsk statistikk (Statistisk Sentralbyrå's Håndbøker nr. 9). Denne standarden er i samsvar med International Standard Industrial Classification of All Economic Activities (ISIC). I standarden er grupperingssystemet utformet som et femsifret pyramidisk system hvor hvert siffer angir et grupperingsnivå. De fem nivåene er gitt følgende betegnelser: Næring 1-sifret kode Næringsområde 2-sifret kode Næringshovedgruppe3-sifret kode Næringsgruppe 4-sifret kode Næringsundergruppe5-sifret kode Næringene på 1-sifret nivå har følgende 9 inndelinger: 1. Jordbruk, skogbruk, fiske og fangst 2. Bergverksdrift 3. Industri 4. Kraft- og vannforsyning 5. Bygge- og anleggsvirksomhet 6. Varehandel, hotell- #og restaurantvirksomhet 7. Transport, lagring, post og telekommunikasjoner 8. Bank- og finansieringsvirksomhet, forsikringsvirksomhet, eiendomsdrift og forretningsmessig tjenesteyting 9. Offentlig, sosial og privat tjenesteyting. En oversikt over den videre inndeling i næringsområder mv. finnes i Standard for næringsgruppering. Næringsgrupperingen i 1980-tellingen er ikke direkte sammenliknbar med næringsgrupperingen i 1970-tellingen. Årsaken til dette er overgangen til ny standard for næringsgruppering i 1972. I folketellingen 1970 ble næringsgrupperingen foretatt etter 1960-utgaven av Standard for næringsgruppering. Tabeller med sammenliknbare tall mellom tellingene i 1970 og 1980 vil bli publisert en tid etter kommuneheftene i de såkalte "tabellpakkene". Næringsoppgaver med resultater fra 1970-tellingen gruppert etter 1978-utgaven av Standard for næringsgruppering, vil da bli gitt. I folketellingen 1980 gis det næringsoppgaver ned på næringsgruppe (3-sifret kode).
beboerne. KjOkkenet kan være et eget rom, men trenger ikke være det. Dersom flere boliger har felles kjøkken, f.eks. hybler i et hybelbygg, er alle boligene regnet å være uten kjOkken. I størrelsen på kjøkkenet er også medregnet gulvplass til benker, skap o.l. Viktigste kilde til oppvarming Dersom to eller flere kilder er like viktige for boligens oppvarming, er begge (alle) disse regnet med.
også til privatkjOring.
Med menes eks butikk, kontor Se Navn:
produksjon av bokhandel, salg av biler e.l..
Jeg fast samme er oppgitt spørsmål møtte fast annet sted navnet på kommunen)
Se rettledningen. Sett flere kryss min ri min.
Ektefelle Forlovede eller annen person I lever sammen med (uten a ha formelt ekteskap) Datter, sønn Søsken, barnebarn, tante. onkel, new)
igang ganger ganger flere Var denne uken Tog, trikk.
Som regnes også arbeid et familiemedlem har utført familiebedrift (f.