Knalltøft. Veldig vanskelig. Slike ord bruker politikere på borgerlig side for å beskrive hvor vanskelig det kan bli å få vedtatt et statsbudsjett for neste år.
FOTO: Cornelius Poppe, NTB Scanpix Når Høyre og Frp er blitt enige om neste års budsjett, begynner en svært utfordrende dragkamp om budsjettet i Stortinget.
Politikere i Høyre, Frp, KrF og Venstre har en svært krevende høst foran seg. Det legger de ikke skjul på. Likevel bruker de en dempet ordbruk utad når den kommende budsjettprosessen skal beskrives.
— Det er alltid utfordrende å forhandle med KrF og Venstre. Det blir det også om 2015-budsjettet, sier Frps finanspolitiske talsmann Gjermund Hagesæter.
— Tar Høyre og Frp utgangspunktet i sine egne partiprogrammer, blir det en strevsom høst, sier Venstre-leder Trine Skei Grande.
Her er de syv viktigste forklaringene på at det kan bli både «strevsomt» og «utfordrende»:
1. Hvor mye skal staten ta inn i skatter og avgifter?
I utgangspunktet vil Frp gi mer i skattelette enn Høyre. Når regjeringspartiene er blitt enige om doseringen, dukker hovedutfordringen opp: å få med seg sentrumspartiene.
De kan kanskje bli med på å redusere det staten tar inn i skatter og avgifter med f.eks. to milliarder kroner, – men ikke nærmere ti. De vil heller bruke pengene til «andre gode mål».
2. Hvem skal få skattelette?
Første fight om dette er mellom Høyre og Frp. Frp sier utad at de ønsker å tilgodese «folk flest» og antyder at Høyre i større grad vil tilgodese «rikfolk». Lekkasjer om at Regjeringen i stor grad reduserer prosentsatsen på formuesskatten, og ikke øker bunnfradraget, kan tyde på at det mest går Høyres vei på dette punktet.
Det er dårlig nytt for sentrum, som heller vi øke bunnfradraget. Mye tyder på at Regjeringen også kutter i toppskatten – det kan bli et problem for KrF som tidligere har fremmet forslag om økt toppskatt for dem med høyest lønn. Venstre og KrF prioriterer skattelettelser til f.eks. småbedrifter og KrF ivrer alltid for økt fradrag for pengegaver til ideelle organisasjoner.
3 . Hva slags avgiftslettelser?
Lettelser i avgifter på f.eks. campingvogn er kjempet frem av Frp – ikke av Høyre. Generelt er Siv Jensens parti mer opptatt av avgifter enn Høyre. Årsaken er at Frp f.eks. mener en årsavgift, som ikke tar hensyn til folks inntekt, rammer vanlige folk hardest.
Frp-ere varsler kritikk mot Siv Jensen for oljepengebruk
I avgiftspolitikken er Frp og Venstre helt på kollisjonskurs. Mens Frp vil fjerne «irriterende» avgifter som rammer bilister, er Venstre opptatt av økte avgifter når bilister bidrar til klimaskadelige utslipp og et forurenset nærmiljø.
4 . Hvor skal det kuttes?
I sentrumspartiene frykter de et budsjett med tradisjonelle Høyre/Frp-kutt til f.eks. distrikter, bønder, presse, kulturformål og bistand.
Frykten for det noen i sentrum kaller «dustekutt» er stor: Kutt som smerter dem så mye at de må rettes opp – og som koster mye penger. For Venstre kan det f.eks. være kutt i kultursektoren.
5 . Hvor store kutt:
Ofte henger store skatte— og avgiftslettelser sammen med kutt i utgifter til ulike formål. Høyre og Frp er stort sett enig om retningen på kutt, men ikke alltid om dosering.
Sentrumspartiene liker hverken retningen eller doseringen. Når sentrumspartiene i tillegg er uenig med Regjeringen om innretningen på skattelettelsene, er det enda vanskeligere å få dem med på store kutt.
6 . Bruk av oljepenger:
Her blir Frp presset fra to kanter. Carl I. Hagen og andre mener Regjeringen bør bruke mer. Venstre vil gå motsatt vei og bruke mindre.
Kilder opplyser at de fire partiene forhandlet på overtid om revidert budsjett i vår, var det fordi KrF og Venstre sa nei til å finansiere påplussinger de kjempet frem, med økt bruk av oljepenger. Dermed måtte pengene finnes på annet vis – og det tok tid.
7 . KrFs og Venstres hjertesaker:
KrF og Venstre skal ikke bare forhindre «uspiselige» kutt, de skal også sette sitt stempel på budsjettet.
Det bety at man bl.a. må finne mer penger til fattige barnefamilier, til bistand, flere kvoteflyktninger fra Syria, til miljøtiltak, jernbane og økt engangsstønad til dem som ikke får foreldrepenger.
8 . Sprikende forventninger.
Da Frp og Høyre ikke fikk utrettet «alt de ville» i fjor høst, var forklaringen at de den gang måtte ta utgangspunkt i de rødgrønnes budsjett. Spesielt i Frp er det derfor store forhåpninger om en blåere kurs nå.
I KrF og Venstre er det en frykt for at de må stille seg bak for mye blåblå politikk og for at de ikke får nok betalt for alle blå kamelene de må svelge. Men får sentrum for stor innflytelse, kan murring i Frp bli et økende problem.