Reisen til Nordkapp går gjennom Vest-Finnmark - Nord-Norge
Nordkapp føles som verdens ende. Reisen dit går gjennom et land av høye horisonter og uendelige skiftninger, og med byer med karakter og personlighet. Slik som Hammerfest og Alta.
Det er kanskje i 2021 du endelig skal komme deg til Nordkapp, det ytterste nord. Ettersom pandemien forhåpentligvis ebber ut, lokalbefolkningen er litt selskapssyk og det er godt med plass selv på Nordkapp, er det nå du bør slå til. Her har du noen ideer til hva du bør se og oppleve på Nordkapp og i omlandet rundt.
01: Av og til klaffer det med været, og sola skinner over havet i nord © Destinasjon 71 Nord
02: Midnattssolen sett på platået ved Nordkapp © Lars Helge Jensen
03: Mot Selvika, veien mot Havøysund, Finnmark.
Nordkapp er et av verdens store kapp
Colombus, Vasco da Gama, Magellan og alle de andre oppdagerne fra slutten av 1400-tallet og framover oppdaget nytt land og nye sjøruter og gjorde verden mindre. Da ble de store kappene, sjømerker på en lang og farefylt sjøreise som Kapp det gode håp og Kapp Horn, et tema på sjømannskroer, blant kartografene og innen den framvoksende naturvitenskapen. I 1553 ble «North Cape» – Nordkapp – for første gang døpt av den engelske sjøfareren Richard Chancellor. Han gjorde et forsøk på å finne Nordøstpassasjen, en mer direkte rute til Asia, og merket seg at Finnmarkskysten fra Nordkapp skrådde sørover. Snart kom det flere oppdagelsesreisende, handelsreisende og hvalfangere, og Nordkapp ble et fjernt, vanskelig tilgjengelig og sagnomsust punkt forbeholdt de modigste.
Her har du oversikten
Vest-Finnmark med Alta, Hammerfest og Nordkapp på ett brett; her ser du hvor alt ligger i forhold til hverandre.
Alta lufthavn er et godt sted å starter turen. Moderne Alta byr på steinalder i UNESCO-klassen, Europas dypeste canyon og kjempegod lokalmat.
Nord-Norges eldste by har en rik historie og ligger flott til ut mot havet. Gjenreisningsmuseet og Bygderuta til Sørøya er flotte opplevelser.
Nasjonal turistveg fører fra vidde og skog ut til Nordishavet og Havøysund. Ta gjerne båten ut til småsamfunnene utenfor.
«Lille Chicago» har sjarm og personlighet i bøtter og spann. Gjesvær med fuglefjellet, Kamøyvær og Skarsvåg er de andre samfunnene på Magerøya.
Reisens endepunkt, lenger nord enn hit kommer du ikke i Europa. Midnattssol eller duskregn, dette er et sted til ettertanke.
På Nordkapp slutter Europa
307 meter rager klippen opp av Nordishavet, og herfra ser man nordover ut i ingenting. Den første ordentlige nordkappturisten, som altså reiste hit bare for å ha vært her, var jesuittpateren Francesco Negri, som brukte tre år på å komme hit. I 1664 konkluderte han med at han nå hadde sett nok, og kunne dra hjem og dø fredfylt. Vi syns ikke du skal ta fullt så hardt i, men besøket på Nordkapp handler definitivt om å ha nådd en milepæl. Er du heldig, ser du midnattssola farge et blikkstille Nordishav i sølv, med en fiskebåt i svart silhuett midt i. Hustrig nordvest, duskregn i ansiktet og syv varmegrader er en annen mulighet. Uansett, det er ikke verken været, midnattssola, selfien eller nordkappsertifikatet det handler om. Dette er et punkt til ettertanke.
Se Nordkapp fra nord
Det finnes faktisk et geografisk punkt som er lenger nord enn Nordkapp; nemlig Knivskjelodden. 1400 meter lenger nord er dette en grei tur for alle alminnelig gangføre som også kan gå i ulendt terreng, men det tar 3-4 timer. Her ute ser du Nordkapp mot sørøst, mens du stort ikke ser noe rett i nord. Det setter jo tankene i sving, så ta på deg ekstrajakka og sett deg på berget.
Et annet ikonisk sted å se Nordkapp er Kirkeporten. Det er en steinformasjon formet som en naturlig bue. Herfra ser du Nordkapp med sitt karakteristiske horn, som er et klassisk fotomotiv. Ta turen hit om dagen, eller kom hit om kvelden og se midnattssola – eller midnattsskyene – gjennom buen. Turen er unnagjort på en time tur/retur, og er lettgått for de fleste.
01: Gjesvær ved Nordkapp © Bjarne Riesto
02: Midnattssol med Nordkapp i bakgrunnen © Kjell Bendik Pedersen
03: Nærmeste tettsted er Skarsvåg, verdens nordligste fiskevær © Bjarne Riesto
Gjesværstappan er Norges største fuglefjell
På vestsida av Magerøya ligger fiskeværet Gjesvær. Rett utenfor ligger det en rekke med fjellendte småøyer, Gjesværstappan. Her hekker hundretusenvis av alke, lomvi, lunde, krykkje, skarv, havsule og flere andre arter. På fuglesafari ser du de frenetisk flaksende lundene som flyr nede i bølgedalene, dykkende lomvi og de svære havsulene som strever med å ta av når de har forspist seg. Hvor du snur deg, ser du flokker av fugl, og du får ikke ørens lyd noen steder.
Fiskeværene er små øyer av sivilisasjon i en stor natur
På Magerøya kjører du rundt i en mennesketom natur, det er ingen hus i landskapet. Alle bor i fire tette fiskevær: Honningsvåg med 2800 innbyggere, samt de små værene Kamøyvær, Gjesvær og Skarsvåg. Vi anbefaler å besøke alle. Gjesvær ligger på vestsida, og er idyllisk med alle småøyene utenfor. Ta en stopp i svingen ovenfor og ta inn været og Gjesværstappan utenfor. Skarsvåg kaller seg verdens nordligste fiskevær, og her er det fint å ta en kaitur og gå til Kirkeporten. Kamøyvær er en liten lun havn omgitt av steinharde klipper og fargerike hus, og her kan man ta fine bilder.
Honningsvåg var lille Chicago
Den lille byen Honningsvåg ligger lunt til på sørsida av Magerøya. Her kan du besøke Nordkappmuseet, ta en liten runde langs kaipromenaden og se på båtene og så gå opp til bysten av filmskaperen Knut Erik Jensen («Heftig og begeistret») for litt utsikt over Magerøysundet til fastlandet. Enda hyggeligere er det å sette seg på Corner, som er møtestedet i Honningsvåg. Utnavnet «Lille Chicago» kom av det heftige, fuktige, hormonelle og blåveistette nattelivet fra den gang trålermannskapene gikk i land etter uker på havet. Denne stemningen er nok borte for alltid, men honningsvågingene er fremdeles svært pratsomme og liker å møte folk over et lite glass.
Alta er innfallsporten til Vest-Finnmark
«Finnmarks Italia» kalles Alta, og på sytti grader nord er det overraskende grønt og frodig her. I dalbunnen ligger dype furuskoger, liene er kledd med skjelvende asp, og langs elva ligger det grønne slåttemarker. Sommertemperaturene kan være tropiske når russelufta slår til, og når nordvesten gjør sommertemperaturene ensifrede i Finnmark, er Alta det luneste stedet å være.
02: Smekre elvebåter i Altaelva © Knut Hansvold
Det absolutte høydepunktet i Alta er helleristningene
Reinhoder som stikker opp av vannet, merkelig geometriske figurer, båter med fyrstikkmenn om bord og store kveiter i enden av et langt fiskesnøre; helleristningene i Alta snakker til oss fra opp til 5000 før Kristus. Det er lett å se hva mye skal forestille, men betydningen av dem for menneskene den gangen vet vi lite om. 6000 helleristninger ligger rundt fjorden, 3000 av dem i Hjemmeluft, og du kan gå rundt på ramper og studere dem nærmere. Mer forklaring får du inne på Alta Museum, hvor alt settes i sammenheng. De har også guidede turer som vi anbefaler sterkt. Helleristningene står på UNESCOs verdensarvsliste.
Hvordan er det å hoppe etter Wirkola?
«Å hoppe etter Wirkola» sier vi (åkei, ungdommen sier «hoppe etter ruccola»), og den langthoppende altaværingen har sin egen lille utstilling på Alta Museum. Andre lokale tema er fisket i Altaelva, som er en dødsens alvorlig sak lokalt, det historiske markedet i Alta og de kvenske røttene i området. Altas sentrale rolle i nordlysforskningen vies også mye plass. I «Tro og religion»-utstillingen settes katolske helgenbilder og samiske runebommer sammen, slik de sameksisterte over århundrer i Finnmark. Du må rett og slett sette av god tid på Alta Museum.
Smak på Alta-naturen
En av Altas største gleder er maten. Trasti og Trine ligger for seg selv inne i furuskogen, og her serverer Jonny Trasti hva enn han har fått inn av lokale råstoffer, det være seg uer ute fra Lopphavet, rein fra sommerbeite eller rype fra vidda. Alt er krydret lokalt, du kan inspisere urtehagen før du går inn. Likeså feststemt er kjøkkenet på Laksestua, hvor råvarene er hentet fra Altaelva noen meter borte og fra skogen og fjellvidda. Spisestedet Hoftepluss inne på shoppingsenteret i Alta, hvor Kokkejævelen regjerer, serverer frekkere smaker med glimt i øyet, slik som reinkebaben Ole Mattis Hætta.
Juvet i Altaelva, «Alta Canyon», er en dyp kløft gravd ut av Alta-Kautokeinovassdraget. Den storslagne naturen nås best på lange, smale elvebåter. Turen starter i blidt skogslandskap og ender under mørke, truende fjellsider, ur og fossende elvestryk. Sautso, ofte kalt Alta Canyon, er 10 kilometer langt og 3-400 meter dyp.
01: Helleristningene i Alta står på UNESCO-lista © Johan Wildhagen
02: Helleristningene i Alta framstår som rene tegneserier fra 7000 år tilbake © Johan Wildhagen
…eller til fots og på sykkel…
Du kan også dra hit på sykkeltur, om du er litt vant med terrengsykkel. Her er det både organiserte turer og mulighet til å leie sykkel. Du kan også vandre langs merkede løyper, og selv om det er langt, er det ikke spesielt tungt.
Alta sentrum domineres av Nordlyskatedralen
Alta har et flunkende nytt sentrum med butikker, Nordlysbadet og noen fine spisesteder og drikkesteder langs treprydede gangveier. Blikkfanget er imidlertid de svungne linjene i den nye, moderne kirken, kalt Nordlyskatedralen. Inspirasjonen er selvsagt nordlyset, som danser mer over Alta enn de fleste steder i nord, på grunn av det tørre klimaet. I kjelleren på kirken kan du lære mer om nordlyset i en godt forklart utstilling.
Hammerfest er en mikrometropol på Ishavskysten
Noe av det mest overraskende når man kommer fra lufta eller fra sjøen er Hammerfest; midt i et nærmest folketomt, øde og forblåst kystlandskap ligger det en tett, kompakt by med 10 000 innbyggere. Allerede i 1789 fikk Hammerfest kjøpstadsrettigheter, og er dermed Nord-Norges eldste by. Besøkende på 1800-tallet var nok enda mer overrasket enn vi er, for vi får storøyde beskrivelser fra kjøpmannsstandens dannelse og kulturelle nivå. Forventningene var nok lave her oppe ved Nordpolen. Byhistorien spenner fra Europas første gatebelysning til den absolutte ødeleggelse høsten 1944.
Snus rundt i kubeformet, fargerik arkitektur
Hammerfest har et kompakt og lettgått sentrum bygd i den fargerike gjenreisningsstilen etter krigsødeleggelsene i 1944. De enkle linjene, de kubiske formene og de sterke fargene har nå kommet til heder og verdighet igjen, og studeres med interesse av dagens arkitekter. Rådhuset og Hammerfest kirke med sitt slående tårn er orienteringspunktene når du tar deg rundt. Ta med deg kameraet og fang inn kontrasten mellom arkitektur og naken kystnatur. Ti minutter tar det å gå opp sikksakkveien til byfjellet Salen, og herfra ser du byen ligge vakkert rundt bukta med Sørøya i det fjerne og gassterminalen på Melkøya langt der ute til høyre. Stopp gjerne på Niri for å spise sushi av fersk, lokal fisk.
02: Festlig og fargerik gjenreisningsarkitektur i Hammerfest, med en forretningsgård foran og et typisk gjenreisningshus i blått over. Øverst ligger moderne leiligheter fra Hammerfests oljealder © Ziggi Wantuch
03: Sensommer på havna i Hammerfest (c) Ziggi Wantuch/Hammerfest Turist
Gjenreisningsmuseet presser en tåre fram
Om du skal bruke mye tid på én ting i Hammerfest, er det Gjenreisningsmuseet for Nord-Troms og Finnmark. Her fortelles historien om det gamle Finnmark som brant ned i 1944, om huleboere som stakk seg unna, om tvangsevakueringen og om hvordan Finnmark ble gjenreist etter krigen etter moderne idealer. Krigen er en nøkkel til å forstå hvorfor all menneskelig bosetting ser ut som det gjør i Finnmark, siden alt måtte bygges på nytt, og alt forklares på Gjenreisningsmuseet. Ekstra bra blir opplevelsen om du blir med på en av de guidede turene.
Sightseeingbåten går til Sørøya
Åkei, det er ikke noen sightseeingbåt, for Hammerfest er temmelig utenfor turisttråkket. Det ligger imidlertid bittesmå, veiløse bosettinger rundt hele Sørøysundet som betjenes med Bygderuta. En rundtur tar et par timer, og er en ypperlig anledning til å se naken, øde natur og de bittesmå bosettingene. Du kommer deg gjerne i land noen minutter mens det losses varer, men i Akkarfjord kan du faktisk være over dagen, siden det er fine vandreruter og en liten butikk hvor du kan drikke kaffe.
Det er en stund siden vi trodde jorda var flat. Men fram til 1800-tallet visste man ikke nøyaktig hvor stor planeten var, inntil den tysk-estisk-russiske vitenskapsmannen von Struve ledet et stort oppmålingsprosjekt ved hjelp av trianguleringspunkter (artig ord, det betyr at de målte krummingen på planeten akkurat der) langs en 2800 km lang linje fra Hammerfest til Donaudeltaet. Det nordligste punktet ligger på Fugleneset i Hammerfest, hvor det i dag er en meridianstøtte. Hele buen med nær 300 trianguleringspunkter er nå på UNESCOs verdensarvsliste, og meridianstøtten i Hammerfest er den mest synlige av alle.
Bli med på båttur til historiske steder ved Hammerfest
I værhard, naken kystnatur finnes spor etter dramatisk historie. I Jøfjorden på øya Seiland gjemte en familie på ni seg for å unngå tvangsevakueringen den siste krigsvinteren. Turen ut hit går med båt, og du bør være alminnelig gangfør. Underveis får du hele historien. En annen tur går til øya Store Vinna, som var et aktivt fiskevær og samlingspunkt under sesongfiskeriene fram til krigen. Etter krigen ble stedet først bygd opp og siden forlatt. En tur ut hit er en tur til gjengrodde stier og fiskerihistorien i Finnmark.
02: Landskapet på Sørøya er vidt, åpent og barskt © Anne Olsen Ryum
03: På tur på Seiland © Knut Hansvold
Vandreturene i Hammerfest går i lett terreng
Man skulle jo tro at vandring på Ishavskysten skulle være en ekstemopplevelse. Faktisk er turene i Hammerfest mye lettere enn de gjerne er lenger sør, der fjellene er høyere. Ja, det er noen bratte stigninger som kjennes i lårene, men det er ikke spesielt høyt. Turen til Storfjellet er kort og grei, mens den til Tyven er litt lenger. Begge har artige, arkitektonisk utformede utsiktshytter hvor man kan spise kvikklunsjen sin. Litt mer krevende turer finnes for eksempel på Sørøya, hvor en 20 kilometers tur tar deg til utsiktspunktet Kjøttvikvarden, eller på Seiland en ti minutters fergetur fra rett sør for Hammerfest.
Reisen mellom stedene går over treløs vidde
Det er ett geografisk navn vi må lære oss; Sennalandet. Det er fjellovergangen mellom Alta og Skaidi, og er et bølgende viddelandskap med vierkratt og småbjørk som E6 slynger seg veldosert over. Det eneste som virkelig bryter det horisontale er kapellet i Áisaroaivi, «Viddens Sion», bygd for reingjeterne som bor i hytter i området rundt. Skaidi (samisk for åmot, der elvene møtes) er krysset midt på fjellet, her velger du om du skal mot Nordkapp eller Hammerfest. Veien mot Hammerfest går gjennom småskogen i Repparfjorddalen til Kvalsundbrua over til Hammerfest-øya Kvaløy. Her står fjellformasjonen Áhkánjárstábba, lokalt kjent som Stalloen, som er en samisk offerstein. Veien til Honningsvåg går langs Porsangerfjorden med sine lagdelte skiferfjell og små fjordbosettinger.
02: Oversikt over Havøysund med sin kirke fra 1960, tegnet av Espen Poulsson © Bjarne Riesto
03: Selvika tilbyr toalett og rasteplass med svungne linjer © Per Ritzler/Statens vegvesen
Nasjonal turistveg til Havøysund går fra skog til hav
I Nord-Norge skal man alltid kjøre sideveiene og se hvor man havner. I Vest-Finnmark er det ikke så mange av dem, men Nasjonal turistveg til Havøysund går fra småskogen og fjordbosettingene inne i Kokelv via Snefjord og den spesielle rasteplassen i Selvika til fiskeværet Havøysund. Dette er et typisk fiskevær med tett bebyggelse, og fra utsiktspunktet Arctic View har du vidstrakt utsikt over hav og kyst. Så kan du avslutte med en liten båttur ut til de små samfunnene, slik som Ingøy, Måsøy og Rolfsøy. Alt etter ukedag kan man bli med på tur med lokalbåten ut til øyene.
Tamsøya er molteøya i Porsangerfjorden
Jeg hadde hørt om tamsøymolta før jeg ante hvor Tamsøy var. Denne store, flate og privateide øya ytterst i Porsangerfjorden er viden kjent for de store mengdene og den utsøkte smaken av viddas gull. Det nye er at man faktisk kan komme hit. Nå kan du bo i et firkantet gjenreisningshus som ikke har vært modernisert til det ukjennelige, så her er stemningen fra rundt 1950 intakt. Dagen brukes til å utforske det særpregede viddelandskapet med ærfugl og vadefugler i absolutt ro. Molta kommer tidlig i august.
01: Tamsøymolta modner i midnattssola © Tamsøya
02: Sommerlandskap på nesten 71 grader nord på Tamsøya. Legg merke til ullgenseren © Runa Elde Skarset
03: En deilig munnfull © Tamsøya
Viddelandskapet er et enormt reinbeite
Viddene og småskogen mellom Alta, Nordkapp og Hammerfest kan se ut som folketom villmark. I virkeligheten er det et århundregammelt kulturlandskap, for så å si hele området er reinbeite. På Magerøya ved Nordkapp holder reindriftssamene fra Karasjok til, mens de fra Kautokeino er ute på de store øyene i Vest-Finnmark, slik som Seiland og Kvaløya. Sommerstid er reinen å se over alt, litt møllspist mens den skifter pels tidlig på sommeren og tett og fin i pelsen i august.
Sjøsamekulturen er en mer ukjent samisk kultur
De fleste samer driver slett ikke med reindrift. Like tradisjonell som reindrift er en kombinasjon av litt enkelt jordbruk, fjordfiske og «utmarksnæring» – ferskvannsfiske, bærplukking og jakt. De fleste småsamfunnene langs fjordene i Vest-Finnmark har samiske røtter, gjerne med finske innslag. Noen steder snakkes ennå det samiske språket, mange flere steder lever gamle tradisjoner side om side med moderne teknologi. Sjøsamisk Museum i Kokelv på nasjonal turistveg til Havøysund gir en inngående innføring.
Fiskeværene preger kysten
Et slående trekk ved Vest-Finnmark er fiskeværene. Når du kjører langs veien eller seiler med Hurtigruta, ser du knapt et hus i kystlandskapet. Så runder du en sving, og så ligger det en tett landsby med bolighus bygd tett sammen rundt en havn, et fiskevær. Brygger og produksjonsanlegg for fisk ligger langs kaiene, og så bor folk i skråningen bak. Siden både fisket og foredlingen er mekanisert, til og med robotisert, bor og jobber det færre i værene enn før. Til gjengjeld er mange av innbyggerne innflyttere fra mange ulike land.
Vest-Finnmark ble gjenreist etter 2. verdenskrig
For trekvart århundre siden, på slutten av 2. verdenskrig, ble Vest-Finnmark tømt for folk. Folk pakket en koffert eller ryggsekk med det nødvendigste, ble satt på en fiskeskøyte og sendt til sørover. Så ble alle husene brent, så nær som noen få kirker. Alle kaiene ble revet opp, båtene ble senket og telegrafstolpene kuttet. Det gamle Finnmark ble borte, og fra 1945 kom folk tilbake og startet et nytt liv. Fargerike hus i moderne stil, tidsmessig fiskeindustri og offentlige bygg reiste seg i det som var et nasjonalt løft. Når du reiser rundt i Vest-Finnmark, er arkitekturen noe av det mest slående. Mens vi tidligere syntes dette var litt trist, er gjenreisningsarkitekturen blitt oppvurdert og anerkjent de siste årene.
Midnattssola varer i over to måneder
Les mer om lys dag og natt
Lengst nord er det midnattssol lengst
Et sommerbesøk i det høye nord snur opp ned på døgnet. Midnattssola skinner på Nordkapp fra rundt 13. mai til 30. juli, og går ned bare få dager før i Hammerfest og Alta. Sommerdagen varer altså i 24 timer. Da blir det gjerne lite søvn, ikke fordi man ikke får sove, men fordi man er så full av energi. Når godværet ligger over Finnmark, gjør du som lokalbefolkningen og blir oppe til langt på natt. Søvnen tar du igjen til vinteren, eventuelt en liten dupp på ettermiddagen. Nå er jo ikke midnattssola noe som kan garanteres, men du øker sjansen ved å være oppe til midnatt hver eneste kveld. Det kan være greit å være B-menneske den tida du er i Finnmark.
Triangelet Alta-Nordkapp-Hammerfest er lett å besøke
Finnmark er kjent for store avstander, og å reise her krever tålmodighet. Imidlertid; Alta, Hammerfest og Honningsvåg ligger 3-4 timer i bil fra hverandre. Det vil si at man i løpet av en travel langhelg eller en avslappet uke kan besøke alle tre. De tre har hver sine personligheter, stemningen er ulik og de byr på helt ulike ting å se på, så til sammen er det mye variasjon og mange inntrykk.
Hvordan kommer man seg til Alta, Hammerfest og Nordkapp?
Noen velger å kjøre bil helt hjemmefra. Alle som liker bilkjøring, vil elske den varierte naturen langs E6, bosettingene langs veien og alle avstikkerne til vakre steder. Det er ganske vanlig å kjøre Sverige den ene veien, noe som har vært vanskelig under koronapandemien. Her må man holde seg orientert om gjeldende regler.
01: Kokelv er en sjøsamisk grend © Jarle Wæhler/Statens vegvesen
02: Veien svinger seg mellom klippene på veien utover © Jarle Wæhler/Statens vegvesen
03: Forrevent og rått landskap © Jarle Wæhler/Statens vegvesen
Storfly går til Alta, og småfly til Honningsvåg og Hammerfest
Ønsker man å hoppe bukk over det meste av Norge, er et fly til Alta greit. Hit kommer man med direktefly fra Oslo, og indirekte fra hele landet, og da gjerne med et godt tilbud av rabattbilletter fra flere flyselskaper. Alta er dermed en naturlig innfallsport. Hammerfest og Honningsvåg nås fra Tromsø med Widerøes propellfly, og om sommeren kan man fort få rimelige sommerbilletter. Om du tar Vest-Finnmark som en avstikker fra et Tromsø-besøk, kan du for eksempel fly inn til Hammerfest, ta Hurtigruta til Honningsvåg og bussen over Sennalandet til Alta, og så fly hjem derfra. En kveldstime foran pc'en vil få det meste på plass.
Hvordan reiser man mellom de tre byene med offentlig transport?
Reiser man med offentlig transport, betinges det bittelitt planlegging. Men gjør man de riktige valgene, kan man faktisk se mye flott natur uten plagsomme reiseavstander. Det går busser mellom de tre et par ganger om dagen. Bussene er raske, og alle går innom Skaidi, hvor du noen ganger bytter buss. Alta-Hammerfest går på 2 timer og 20 minutter, mens strekningen Alta-Honningsvåg går på knappe fire timer. Fra Honningsvåg til Hammerfest går det på knapt tre og en halv time. Selv om det finnes både båt og fly, vil vi sterkt anbefale å ta bussen Alta-Honningsvåg i alle fall én av veien, da denne strekningen er svært variert og vakker.
Ta det gjerne til vanns og i lufta
Den stiligste reisemåten er selvsagt Hurtigruta, som går fra Hammerfest mot Honningsvåg og Honningsvåg-Hammerfest tidlig om morgenen. På fem og en halv time seiler man så langs den ytre kysten i nakent, øde og uendelig vakkert kystlandskap. Nok en sjømulighet er hurtigbåten mellom Alta og Hammerfest, som binder sammen de to byene på under to timer daglig. Naturen på strekningen er mer fjellrik, og ruta anløper bittesmå samfunn inne i fjordene. En siste mulighet for dem med dårlig tid er fly: Widerøe legger ut rimelige sommerbilletter som gjør at et lite hopp på 20 minutter kan ta deg til neste by. Vi har fått en fly-sightseeing rundt Nordkapp en gang, men det skjer nok bare når det er godt vær og alt er i rute.
Kleskoden er ullen og uformell
Man reiser ikke til Finnmark for sommervarmen. Men se, man kan fort bli overrasket! Når lavtrykkene står i kø over Sørlandet om sommeren, kan Finnmark bade i sol og temperaturer rundt 30 når varmlufta strømmer fra Russland. Det er da folk blir intervjuet på Dagsrevyen og sier «blir det varmere nu, så fløtte æ sørover». Dette er imidlertid ikke garantert (..langt i fra..), nordvesten kan stå på med vannrett, iskaldt regn rett i ansiktet. Langt hyppigere er den kjølige, tørre nordausten. Da er temperaturene friske, men det er mye klarvær. Du må derfor ha med badebukse og bikini, men også longs, votter, lue og skjerf. En god turbukse og en vindtett jakke er greit antrekk nesten over alt. Vil du spare plass i flybagasjen, er det kjole og dress du kan kutte ut, det er det lite bruk for i Finnmark.
01: Demningen oppe i Altaelva © Bjørn Moholt
02: Jotka fjellstue overlevde krigen © Knut Hansvold
03: Altaelva innbyr til padling © GLØD explorer
Hvordan får jeg rimelige flybilletter?
Alta er en stamflyplass, storflyplass som vi sier, hvor 737'er fra ulike flyselskaper flyr til fra Oslo, noen ganger via Tromsø. Her er tilbudet av rabattbilletter bra, og dermed er Alta et godt utgangspunkt for å begynne og slutte turen. Widerøe flyr fra Tromsø og Alta til en rekke kortbaneflyplasser, slik som Hammerfest og Honningsvåg, og siden de flyr lavere, kan turene utarte til rene flysightseeingen. Her kan det være lengre mellom rabattbillettene, men akkurat om sommeren finnes de såkalte sommerbillettene. Man kan derfor vurdere å fly nordover via Tromsø og lande i Hammerfest eller Honningsvåg. Undersøk flyselskapenes nettsider
Overnatting er lett å finne
Alta, Hammerfest og Honningsvåg har alle godt med overnatting i sommersesongen. De store kjedene med sine sommerpass og sommerpriser er representert, med moderne, behagelige rom. På campingplassene finnes det både enkle, billige hytter og moderne hytter med kjøkken og bad, og i byene finnes det også rimeligere gjestehus. Man kan også leie feriehus, og da særlig på mindre steder. En liten gjeng kan for eksempel leie hus med flere soverom, bad og kjøkken, og ha godt plass og høy standard til en bra pris.
01: Alta Canyon er Nord-Europas største Canyon. Elva som renner her er den kjente Altaelva © Knut Hansvold
02: På sykkeltur i Alta © GLØD Explorer
03: En av hundene til Trasti og Trine i Alta © Sara Johannessen
Hvorfor bør du reise i 2021?
Tradisjonelt har Vest-Finnmark hatt en travel turistsesong fra midten av juni og ut juli, og på selve Nordkapp kunne nettene bli elleville når flere tusen cruisepassasjerer skulle fraktes (syns «frakte» er et bra verb her…) til Nordkapp. Opplevelsen kunne dermed bli litt mindre meditativ enn man kunne ønske. På vei ut av pandemien er sommeren 2021 et hyggelig tidspunkt å besøke Nordkapp og Vest-Finnmark på; gruppeturismen er langt fra i gang igjen. Derimot kan, med alle de forbeholdene vi nå er blitt vant med, du som er vant til å dra på egen hånd, ha en hyggelig og trygg reise gjennom Vest-Finnmark til Nordkapp. Overnatting er lett å finne, du kommer til å høre mest finnmarking rundt de andre bordene når du spiser middag og sjansen for en god samtale på bar er mye større.
Hvordan kommer jeg meg fra Alta til Nordkapp?
Det går buss 1-2 ganger om dagen Alta-Honningsvåg, det tar omtrent fire timer. Så går det lokalbuss fra Honningsvåg til Nordkapp. Sjekk med EnTur.
Hvordan kommer jeg meg fra Alta til Hammerfest?
Det går buss 1-2 ganger om dagen fra Alta til Hammerfest. Du kan også ta hurtigbåt. Sjekk med EnTur
Hvordan kommer jeg meg fra Hammerfest til Nordkapp?
1-2 ganger om dagen går det buss fra Hammerfest via Skaidi til Honningsvåg. Herfra kan du ta lokalbuss til Nordkapp. Sjekk med EnTur. Hurtigruta går også tidlig om morgenen, faktisk begge veier, og anløper Havøysund på veien.
Når skinner midnattssola på Nordkapp?
I følge TimeAndDate er midnattssolperioden på Nordkapp fra 13. mai til 30. juli. Tilsvarende for Hammerfest er 14. mai til 28. juli. Alta har bittelitt kortere, fra 17. mai til 25. juli.
Er det lett å få overnatting på Nordkapp?
De aller fleste dagene er det godt med kapasitet i Honningsvåg og på overnattingsstedene rundt på Magerøya. I 2021 er de fleste turgruppene avlyst, så det er god plass til alle som reiser på egen hånd.
Hvor får jeg vite mer om Nordkapp og Honningsvåg?
Den lokale reiselivsorganisasjonen («turistkontoret» sa vi før) er Visit Nordkapp. De har en fyldig hjemmeside.