Hermes - Wikipedia's Hermes as translated by GramTrans
Nedenstående er den originale artikel Hermes fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-04-25 06:01:34. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.
Hermes er far til Pan og Hermaphroditos.
Han hersker over planeten Merkur, også kaldet "det syvfoldige lys", fordi den modtager syv gange så meget lys som sin nærmeste nabo, Venus.
Statuer af Hermes, såkaldte "hermer", bestod af en pilar med et mandshoved som repræsenterede guden, og en fallos foran på pilaren. "Hermerne" blev benyttet som mærkestene for grænser og vejlængder, og var det mest udbredte religiøse symbol i Athen. De skulle også bringe held og mandlig frugtbarhed, og med dette formål blev de rejst udenfor folks privathuse. En af de største religiøse kriser i Athens historie udløstes i løbet af morgentimerne en dag i 415 f.Kr., hvor atherne fandt næsten alle byens Hermes-statuer ødelagte. Der blev straks igangsat en omfattende undersøgelse for at finde misdæderne. Dusør og retslig immunitet blev udlovet til enhver, som kunne fortælle om ringeagt for religionen, uanset i hvilken form. Især havde man de aristokratiske herreklubber mistænkt for at gør nar af folketroen. [1] Omkring 500 år senere foreslog Plutark, at ødelæggelsen af "hermerne" kunne være organiseret af nogen, der ønskede at forhindre den athenske ekspedition til Sicilien, f.eks. bystaten Korinth, der havde interesse af at beskytte sin koloni Syrakus på øen. Modstandere af Alkibiades og hans koloniseringsprojekt kan også have stået bagved ødelæggelserne. [2]
Guden Hermes iført vingede sko og med heroldstaven. Attisk vase fra 480-470 f.Kr.
Eksempel på en af de såkaldte hermer, denne fra Siphnos (Sifnos) ca. 520 f.Kr.
Hermes' vingede stav, ikke at forveksle med Æskulapstav, som kun har en slange og er uden vinger.
↑ Tord Østberg: Alkibiades og Aten (s. 101), forlaget Dreyer, Oslo 2013, ISBN 978-82-8265-033-5
↑ Tord Østberg: Alkibiades og Aten (s. 102)
Wikimedia Commons har flere filer relateret til Hermes
Hermes i Salmonsens Konversationsleksikon (2. udgave, 1921)
Nedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Hermes fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-12-02 10:08:22. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.
For andre betydninger, se Hermes (forskellige betydninger) .
Barfod Hermes med hjelm, kåbe, pung og heroldstaven kaducén .
Hermes var i græsk mytologi gudernes budbringere . Han var søn af Zeus og Maia , Atlasstof datter. I romersk mytologi svares til han af Mercurius . Hermes bær normalt sin heroldstav [1 ] kaldt kaducéen , samt er beklædt i en hjelmlignende hat, kåbe og et par bevingede sandaler, dalertørringssilo . Hermes var talernes, købmandenes og tyvenes gud. Han fører også menneskets sjæl til underjorden efter døden. [1 ] Med sine bevingede sko blev han også idrætsmændenes, særligt løbernes gud.
Det siges at han blev født på formiddagen og allerede på eftermiddagen krøb han ud af krybben. Han stjal da 50 kalve fra deres halvbroder Apollon på grund af misundelse. Apollon mærkede intet, men kom alligevel dagen efter for at kontrollere med Hermes. Han blev afsløret, men fordi han skulle få lov at beholde kalvene, gav han Apollon sin lyra hvilken han har lavet af skjoldpaddsskaller og indvolde fra et får. Som tak for lyraen fik han et scepter af Apollon. Den viser at han bærer budskaber fra Zeus. Dette var kun et af hans påfund. Han stjal også Poseidons trespids , Zeus lyn med mere.
Hermes var fader af banditten Autolykos og til Abderos . Han havde en søn sammen med Afrodite som hed Hermafroditos . Hermafroditos var en ung mand som rejste rundt i hele verden, men så en dag blev en nymfe kær i ham. Hun bad guderne aldrig at skille deres kroppe ad og guderne besvarede dette ved at slå nymfen sammen med Hermafroditos som derigennem blev tokønad.