Case: Forsøgsbolig giver mere ejerskab - Teknologi
Forsøgsbolig giver ejerskab
Case: Forsøgsbolig giver mere ejerskab
Silkeborg Kommune har inddraget medarbejderne og i det hele taget været på forkant i udviklingen af nyt plejecenter – det har givet bedre løsninger, mere ejerskab, flere penge og forventninger til et optimalt arbejdsmiljø.
Inde midt i en bygning i et industrikvarter i Silkeborg er der en komplet plejebolig. Den er færdigt indrettet med møbler, nips, gardiner og badeværelse. Selv de grønne planter er helt naturlige og får lige en sjat vand ved rundvisningen.
Man kan se døgnrytmelyset skifte (fordi det kører hurtigt), og man kan trække loftliften frem fra et skab og køre med den ud til badeværelset, hvor der er toilet og vask på skinner samt hæve/sænke vaskemaskine. Man kan også flytte en væg og prøve mange andre velfærdsteknologiske løsninger af, men her bor ikke nogen.
På forkant med udfordringerne
Den kaldes "forsøgsboligen" og har fra starten været et forsøg på at komme på forkant med byggeriet af det nye plejecenter, Marienlund, der om et par år rummer 120 boliger.
- Vi har tidligere prøvet at støde ind i udfordringer med funktionaliteten af en løsning midt i et byggeri. Så er det nærmest umuligt at få dem løst. Her ville vi gribe udfordringerne an først og så bygge bagefter, fortæller projektleder Channie Thusgaard Nielsen fra Sundhed og Omsorg i Silkeborg Kommune.
Boligen og hele plejecenteret er udviklet ud fra de ønsker, ledelse, medarbejdere og brugere havde.
I 2013 holdt kommunen en række workshops med inddragelse af brugere og medarbejdere. Desuden var der nedsat en arbejdsgruppe med interessenter og fagfolk til at formulere behov og ønsker.
Det blev en vigtig del af plejecentret at skabe en fleksibel højteknologisk bolig med optimale muligheder for pleje, rehabilitering og selvhjulpenhed. Boligen skulle ligne et helt almindeligt hjem, men samtidig give det "bedst mulige arbejdsmiljø for Silkeborg Kommunes medarbejdere".
Skjult loftlift - eksempel på en nyudviklet løsning
Disse hensyn resulterede i et behov for at udvikle løsninger, der ikke tidligere var set.
Eksempel: Det skulle være muligt at installere en loftlift, der dækkede hele soveværelset og badeværelset, men som kun var synlig, når den var i brug.
Løsningen bestod i at lade traversen indgå som en naturlig del af væggen mellem de to rum. Det betyder, at væggene ikke er hæftet i loftet. Derfor skulle der også udvikles en ny type skydedør.
I væggen er et indbygget skab med låge ud til begge rum. Her kan loftliften hænge, når den ikke er i brug. Har beboeren ikke brug for lift, kan skabet bruges til håndklæder eller lignende. Skinnerne i loftet er skjult med indbygget lys.
Et andet eksempel er, at toilet og vask, der kan justeres op og ned og til siden på skinner, er udviklet, så de er mere stabile end tidligere set.
Afprøvning giver personalet ejerskab
Da boligen var bygget, kunne brugere og medarbejdere prøve løsningerne af i praksis og pege på eventuelle udfordringer – inden opgaven blev sendt i udbud.
- For eksempel kunne vores medarbejdere i psykiatrien pege på, at der skulle være plads til en badebåre på badeværelset. Det var et aspekt, vi ikke havde tænkt på i begyndelsen, fortæller Channie Thusgaard Nielsen.
Processen har været med til at give medarbejderne i kommunen en tro på, at det nye plejecenter bliver helt gennemtænkt.
- Det har været super god proces, hvor rigtig mange bidrog med deres erfaringer og nye idéer, siger arbejdsmiljøkonsulent i kommunen, Kirsten Holmboe.
Hun viser jævnligt forsøgsboligen frem – både for interne medarbejdere og folk fra andre kommuner.
- Når jeg viser lejligheden frem for social- og sundhedshjælpere, assistenter og sygeplejersker, så synes de, at det er fantastisk så meget hensyn, der er taget til deres arbejdsmiljø, fortæller Kirsten Holmboe og fortsætter:
- Mange af dem får faktisk lyst til at arbejde her, inden plejecenteret er bygget. De forstår godt, at det ikke handler om at spare på arbejdskraften, men om at bruge tiden bedre og passe på sig selv.
Politikerne har bevilget ekstra penge
Selv politikerne har været påvirkelige. Skulle forsøgsboligen realiseres med de velfærdsteknologiske løsninger i det nye plejecenter, krævede det flere penge, end der var afsat.
- Det er faktisk lykkedes os at få den nødvendige bevilling. Jeg tror, det er fordi, man kan se løsningerne i praksis i størrelse 1:1 og dermed bedre forstå, hvad man får for pengene, siger projektleder Channie Thusgaard Nielsen.
En strømlinet byggeproces
Nu er byggeriet af Marienlund i fuld gang. Det har betydet meget for byggeprocessen, at forsøgsboligen har stået der fra begyndelsen – allerede inden byggeriet blev sendt i udbud.
- Arkitekterne har fra dag ét kunnet se, hvad vi gerne ville, og de har kunnet pege på eventuelle ændringer, siger Channie Thusgaard Nielsen.
Udviklingen af den flytbare væg gav f. eks. nogle udfordringer med at placere skabe, døre og vinduer. Ved at bygge det op og prøve forskellige løsninger af i praksis, kunne de finde frem til den mest rigtige. Dermed undgår man flere fejl i byggeprocessen.
Inspiration til andre dele af plejesektoren
Forsøgsboligen har desuden været inspirerende for andre dele af plejen i kommunen. Hvilestuerne i forbindelse med daghjemmet er blevet indrettet efter nogle af de samme principper som sove- og badeværelset i forsøgsboligen. Herunder de gennemgående loftlifte.
- Jeg kunne også forestille mig, at vores løsning med toiletterne kunne bruges i nogle private hjem, så borgerne så vidt muligt kan få lov at blive boende hjemme, siger Kirsten Holmboe.
Silkeborg Kommune har besluttet at beholde forsøgsboligen. Fremover skal den bruges som laboratorium og showroom for nye teknologier, inden de evt. implementeres i kommunen.
Læs meget mere om processen og de konkrete velfærdsteknologiske løsninger i forsøgsboligen på kommunenyheder.dk.