4.1 Det kommunale beperspektiv
4.2 Ny byudvikling
4.3 Byudvikling og klimatilpasning
4.4 Byudvikling og rekreative funktioner
4.5 Byudvikling i områder med drikkevandsinteresser
Kommunens byer opdeles i et byperspektiv bestående af hovedbyer, lokalbyer i byzone og lokalbyer i landzone.
Skagen, Frederikshavn og Sæby er kommunens hovedbyer.
Lokalbyer i byzone er Ålbæk, Jerup, Strandby, Elling, Kvissel, Ravnshøj, Skærum, Gærum, Haldbjerg, Vangen, Østervrå, Hørby, Syvsten, Dybvad, Præstbro og Voerså.
Lokalbyer i landzone
Lokalbyer i landzone er Hulsig, Nielstrup, Øster Holmen, Åsted, Understed, Thorshøj, Brønden og Lyngså.
Byperspektivet er en inddeling af kommunens byer på baggrund af byernes størrelse, funktioner, forudsætninger, zonestatus og særlige profil. Byperspektivet er retningsgivende for, hvor det forventes, at der vil ske en byudvikling.
Skagen, Frederikshavn og Sæby er kommunens hovedbyer og omfatter de vigtigste byområder, hvor arbejdspladser, uddannelsesinstitutioner, specialiseret udvalgsvarehandel og de overordnede servicefunktioner er placerede. Byerne rummer funktioner og tilbud, som opfylder en almindelig hverdag for indbyggere og byernes opland, som også rækker udover kommunegrænsen. I de tre hovedbyer vil størstedelen af kommunens by- og erhvervsudvikling foregå.
Lokalbyer i byzone er bysamfund med butikker, erhverv, arbejdspladser, fritidstilbud samt offentlig og privat service i forskellig udstrækning. I disse byer kan der ske en udvikling til såvel boligformål som erhvervsformål.
Lokalbyer i landzone er bysamfund, der rummer private og offentlige servicetilbud i varierende omfang. Nogle bysamfund kan være uden servicetilbud. Der kan på baggrund af det enkelte bysamfunds størrelse og potentialer være mulighed for byudvikling til bolig- og erhvervsformål for at understøtte eksisterende tilbud og funktioner.
Der er udpeget områder til ny byudvikling, som fremgår kommuneplanens korttema. Samtidig er der områder i kommunen, som Frederikshavn Byråd ønsker planlagt til nye boliger og andre funktioner på sigt. Disse områder fremgår af kommuneplanens perspektivområder og kræver et tillæg til kommuneplanen for at kunne realiseres.
For at understøtte de eksisterende byer skal ny byudvikling foregå i kommunens hovedbyer og lokalbyer i byzone. For at gøre byerne mere robuste og skabe rammer for liv skal byudvikling i form af byomdannelse prioriteres højt ved at "genbruge" og omdanne eksisterende byområder.
Ny byudvikling skal ske i tilknytning til eksisterende byområder efter princippet indefra og ud. I landzoneområder uden tilknytning til byerne skal byggeri begrænses. Ved byudvikling kan de kystnære og landskabelige potentialer udnyttes til at skabe øget kvalitet i by- og boligområder, når der ved placering og udformning af byggeriet tages særlige hensyn til landskabet og den kystnære beliggenhed.
Områder, der rummer helt særlige landskabs- eller naturinteresser, skal friholdes for byudvikling.
Ved ny byudvikling og ved byomdannelse skal områdets anvendelse og udformning bidrage til at skabe en hel by, så området indgår i byens øvrige byliv, aktiviteter, indkøb, skole osv.
Nye arealudlæg skal understøtte byernes særlige karakterer, kvaliteter og potentialer som bl.a. beskrevet i Masterplan Skagen og Byanalyser for Skagen, Frederikshavn og Sæby.
Ny byudvikling er byudvikling, der sker gennem udlæg af større nye arealer til boligformål, erhvervsformål, centerformål, offentlige formål, tekniske anlæg, havneformål og lignende. Huludfyldning og afrunding af landsbyer betragtes ikke som egentlig byudvikling.
Byerne bidrager på baggrund af deres størrelse, særlige profil og udviklingspotentiale forskelligt til kommunens by- og erhvervsudvikling. Det betyder, at det ved planlægning for byarealer vil være naturligt at forholde sig konkret til, hvordan byens profil, særlige kvaliteter og potentialer understøtter kommunens by- og erhvervsudvikling.
For byudvikling ved byer i kystnærhedszonen er der supplerende retningslinjer.
Af hensyn til risikoen for oversvømmelse bør byudvikling så vidt muligt undgås i de områder, hvor der er risiko for oversvømmelse ved kraftige regnskyl eller ved forhøjet vandstand - se klimatilpasningsplanen.
I det omfang der alligevel er behov for byudvikling indenfor disse områder, skal der etableres anlæg, der sikrer, at risikoen fjernes. Sådanne anlæg skal søges udformet således, at de tilfører området rekreativ kvalitet. Der skal i forbindelse med byggemodning og nærmere planlægning af områdets anvendelse tages de nødvendige forbehold og hensyn således, at området kan anvendes uden, at der forekommer gener og oversvømmelser af værdier.
Klimaet forventes at forandre sig mærkbart indenfor de kommende hundrede år. Dette vil blandt andet betyde, at risikoen for oversvømmelser vil stige. Ved at udnytte de synergimuligheder, der ligger i klimatilpasning i form af opbevaring og transport af vand, kan der skabes attraktive byrum, som indeholder en rekreativ merværdi.
Byerne skal indrettes, så de giver mulighed for og lyst til at lege, bevæge sig og dyrke motion.
For at højne kvaliteten af byernes rum og skabe naturlige åndehuller og mødesteder for byernes brugere skal det grønne element tænkes ind ved byudvikling. Beplantning og grønne områder skal være med til at skabe tæthed og dele byen op i mindre og overskuelige rum.
Byernes indretning og rekreative områder skal opfordre til at bevæge sig mere, og de rekreative områder skal samtidig virke som afstressende oaser for byens borgere. Det handler om at skabe mulighed for øget livskvalitet, motion og sundhed. Forudsætningen for et aktivt friluftsliv i hverdagen er gode rekreative områder og anlæg i byerne. Det kan eksempelvis være i form af faste motionsredskaber med fri adgang for alle, klatrevæg, lege- og motionsruter eller oplevelsesstier.
Af hensyn til beskyttelsen af drikkevandsinteresser skal OSD-områder (områder med særlige drikkevandsinteresser) og indvindingsoplande til vandværker så vidt muligt friholdes for byudvikling. Byudvikling i områder med drikkevandsinteresser bør kun overvejes, hvis der ikke kan findes alternativer, og hvis risikoen for forurening af grundvandet minimeres.
Statens retningslinjer for byudvikling i områderne kan ses i forudsætninger for kommuneplanen i afsnittet "Områder med særlige drikkevandsinteresser".