Dokumentation av elritningar i en byggnad - PDF
Download "Dokumentation av elritningar i en byggnad"
1 LiU-ITN-TEK-G--12/068--SE Dokumentation av elritningar i en byggnad Precious Kam'boma Ceasar Ramzi Department of Science and Technology Linköping University SE Norrköping, Sweden Institutionen för teknik och naturvetenskap Linköpings universitet Norrköping
2 LiU-ITN-TEK-G--12/068--SE Dokumentation av elritningar i en byggnad Examensarbete utfört i Elektroteknik vid Tekniska högskolan vid Linköpings universitet Precious Kam'boma Ceasar Ramzi Examinator Kjell Karlsson Norrköping
3 Upphovsrätt Detta dokument hålls tillgängligt på Internet eller dess framtida ersättare under en längre tid från publiceringsdatum under förutsättning att inga extraordinära omständigheter uppstår. Tillgång till dokumentet innebär tillstånd för var och en att läsa, ladda ner, skriva ut enstaka kopior för enskilt bruk och att använda det oförändrat för ickekommersiell forskning och för undervisning. Överföring av upphovsrätten vid en senare tidpunkt kan inte upphäva detta tillstånd. All annan användning av dokumentet kräver upphovsmannens medgivande. För att garantera äktheten, säkerheten och tillgängligheten finns det lösningar av teknisk och administrativ art. Upphovsmannens ideella rätt innefattar rätt att bli nämnd som upphovsman i den omfattning som god sed kräver vid användning av dokumentet på ovan beskrivna sätt samt skydd mot att dokumentet ändras eller presenteras i sådan form eller i sådant sammanhang som är kränkande för upphovsmannens litterära eller konstnärliga anseende eller egenart. För ytterligare information om Linköping University Electronic Press se förlagets hemsida Copyright The publishers will keep this document online on the Internet - or its possible replacement - for a considerable time from the date of publication barring exceptional circumstances. The online availability of the document implies a permanent permission for anyone to read, to download, to print out single copies for your own use and to use it unchanged for any non-commercial research and educational purpose. Subsequent transfers of copyright cannot revoke this permission. All other uses of the document are conditional on the consent of the copyright owner. The publisher has taken technical and administrative measures to assure authenticity, security and accessibility. According to intellectual property law the author has the right to be mentioned when his/her work is accessed as described above and to be protected against infringement. For additional information about the Linköping University Electronic Press and its procedures for publication and for assurance of document integrity, please refer to its WWW home page: Precious Kam'boma, Ceasar Ramzi
4 Förord Detta examensarbete är utfört hos YIT Sverige AB för en kunds räkning i Norrköping. Examensarbetet är den avslutande kursen på programmet Elteknik och automation vid Linköpings universitet, Campus Norrköping. Ett stort tack till Bengt Andersson och Roger Karlsson på YIT som väglett oss under denna tid. Linköpings universitet Ceasar Ramzi & Precious Kam boma
5 Sammanfattning Examensarbetet är utfört hos YIT Sverige AB som är ledande i Sverige inom installation och service av fastighetstekniska tjänster. YIT erbjuder sina tjänster även i Baltikum, Ryssland och Centraleuropa. YIT erbjöd oss att uppdatera och slutföra en planritning och ett huvudlinjeschema över en byggnad. De ritningar som fanns sedan innan var flera decennier gamla och inte kompletta, detta eftersom fastigheten genomgått flera ombyggnader, där flera centraler och canalis kanalskenor inte var utmärkta. Det fattades även flera lokaler utmärkta i ritningarna. Arbetet har utförts som planerat och bidragit till att kunden mottagit ritningar som erhåller en ny och uppdaterad standard. Att jämföra med den standard ritningarna höll innan arbetet går det nu att utföra underhåll med hjälp av ritningarna på ett snabbare och effektivare sätt.
6 Innehållsförteckning 1 Inledning Introduktion Bakgrund Syfte Metod Avgränsningar Utförande Planritning Huvudlinjeschema Symboler Resultat Avslutande diskussion Källförteckning Bilaga 1 Planritning Bilaga 2 Huvudlinjeschema... 14
7 1 Inledning 1.1 Introduktion Den här rapporten är resultatet av ett examensarbete på programmet Elteknik och automation, vid Linköpings universitet, campus Norrköping. Programmet är på 120 hp varav examensarbetet står för 12 hp. YIT Sverige AB är ledande i Sverige inom installation och service av fastighetstekniska tjänster [1]. Koncernen startades i Finland som Yleinen Insinööritoimisto (allmänna ingenjörsbyrån) år YIT erbjuder sina tjänster även i Baltikum, Ryssland och Centraleuropa. I Sverige har YIT 4400 medarbetare på över 100 orter runtom i landet [2]. Deras teknikområden är bland annat El, VVS, ventilation, fjärrvärme, Data Telecom [3]. Figur 1 visar YIT s logotype. Figur 1: YIT:s logotype. [4] 1
8 1.2 Bakgrund Examensarbetet skall utföras och rapport skall skrivas av en till två studenter. Arbetet ska utföras inom huvudområdet elektroteknik. Examensarbetet är på 12 högskolepoäng, vilket motsvarar 320 timmar per student. Arbetet utförs för kundens räkning åt företaget YIT och omfattar kontroll samt förnyelse av ritningar i en byggnad. Fokus ligger på att förnya en planritning samt ett huvudlinjeschema. Till grund för förnyelsen bör byggnaden kontrolleras djupgående. Fastighetsägaren besitter ett ansvar som innefattar att fastighetens ritningar skall vara uppdaterade och korrekta. Då fastigheten byggts om ett antal gånger sedan de senaste ritningarna färdigställdes, har uppdraget för YIT varit att uppdatera och kontrollera att ritningarna är aktuella. Det är även fastighetsägarens ansvar att inneha ett uppdaterat huvudlinjeschema tillhörande byggnaden. Om en olycka skulle vara framme vid en byggnad som saknar uppdaterat huvudlinjeschema kan det komplicera för den som utför arbetet. Exempel på underhåll som kan utföras i byggnaden, och som skulle underlätta med ett uppdaterat huvudlinjeschema, är reparationsarbeten. Konsekvenserna av att byggnaden inte har uppdaterade ritningar kan vara många, bland annat försvårar det att utföra underhåll i byggnaden på grund av bristande översikt. I de fall där beteckningar saknas på undercentraler kompliceras chanserna att utföra underhåll i byggnaderna ytterligare eftersom att det inte går att se var matningen kommer ifrån. Undantag för detta är genom att följa kablarna visuellt eller att bryta strömmen, det sistnämnda är i detta fall det effektivaste. Det finns en stor risk med att följa kablarna detta eftersom att de är många vilket i sin tur bidrar till att risken att följa fel kabel blir stor. 1.3 Syfte Syftet med examensarbetet är att kontrollera och uppdatera husritningar bestående av en planritning och ett huvudlinjeschema över en byggnad. 1.4 Metod Vid projektets början bokades flera möten med projektledaren Bengt Andersson från YIT och fastighetsägaren där de gamla ritningarna gicks igenom. De ritningar som överlämnades i början av projektet, var ritningar som inte uppdaterats på flera decennier. Byggnaden har genomgått en rad olika ombyggnationer, där det bland annat lagts till flera elcentraler, vilket gjort att huvudlinjeschemat ändrats [5, 6]. De flesta elcentraler och canalis kanalskenor saknade även beteckningar och de beteckningar som fanns i lokalerna var felmärkta. Efter tillgång till nycklarna till alla lokaler kunde arbetet påbörjas med att börja mäta och kontrollera dåvarande huvudlinjeschemat. Vidare har programmet AutoCAD Architecture 2011 använts för alla ritningar. 2
9 1.5 Avgränsningar Uppdraget ramar sträcker sig från att rita och förnya byggnadens planritning till att uppdatera och förnya byggnadens huvudlinjeschema, där alla elcentraler och canalis kanalskenor är utmärkta. 3
10 2 Utförande 2.1 Planritning En planritning är en illustration av en byggnad sett ovanifrån där man visar rumsindelningen samt vart de olika apparater, maskiner, elcentraler och undercentraler är placerade. En planritning ritas oftast ut på en skala 1:100 där 1 cm på ritningen motsvarar 100 cm i verkligheten [7]. De gamla ritningarna var knappt till någon användning i och med att de inte var aktualiserade. I figur 2 nedan visas ett utdrag från den gamla ritningen. Figur 2: Utdrag ur gammal planritning från högdelen i byggnaden. Till en början kontrollmättes alla lokaler med en laseravståndsmätare för att fastställa de olika rummens mått. Därefter ritades planritningen i programmet AutoCAD Architecture med alla elcentraler och canalis kanalskenor utmärkta. I figur 3 nedan visas en del från den uppdaterade ritningen. 4
11 Figur 3: Utdrag ur en uppdaterad planritning för högdelen i byggnaden. 2.2 Huvudlinjeschema I ett huvudlinjeschema redovisas var elcentraler, undercentraler och canalis kanalskenor får sin matning via olika ledningar. I figur 4 nedan visas ett exempel på hur en elcentral kan se ut. Figur 4: Ett exempel på en elcentral [8]. Med ett huvudlinjeschema skall en elektriker kunna se var de olika elcentralerna matas till och från, samt vilken våningsplan den aktuella elcentralen är placerad. Genom att läsa av ett 5
12 huvudlinjeschema går det att se var strömmen kan brytas vid behov, vilket kan underlätta vid arbete i anläggningen. Figur 5 följer den gamla standarden SS och redogör för hur det gamla huvudlinjeschemat såg ut. Centraler skrivs ut med stora bokstäver och ledningar med små. Ofyllda eller fyllda symboler visar före mätning respektive efter mätning. Vanligtvis skrivs ledningar som matas från en central ut med centralens beteckning och tillägg av en liten bokstav, detta saknas dock på ritningen nedan [9]. Figur 5: Huvudlinjeschema. Den metod som är effektivast att använda sig av för att kontrollera var de olika elcentralerna och canalis kanalskenor går, är att bryta strömmen. Detta var inte en möjlighet i detta fall, eftersom företagen i byggnaden var i behov av att ha sin elförsörjning igång. Alternativet var att gå runt till de olika lokalerna tillsammans med Roger Karlsson, elektriker från YIT, och visuellt följa kablarna [10]. I figur 6 nedan visas ett utdrag ur ritningen för den uppdaterade huvudlinjeschemat. Även den ritningen följer den gamla standarden SS I nya anläggningar ska standarden SS-EN tillämpas med referensbeteckningar där objekt, system och aspekt delas in. På det uppdaterade huvudlinjeschemat (se bilaga 2) visas huvudcentralen utmärkt med en beteckning och en siffra efter, A1. På figur 6 nedan går det att följa sambandet mellan undercentralerna och canalis kanalskenorna genom att ta bort den sista bokstaven eller siffran i beteckningen. På så sätt går det att se var matningen kommer ifrån, vilket i sin tur bidrar till att det enkelt går att följa upp schemat. De streckade linjerna anger vilket våningsplan de olika anläggningsdelarna är placerade. 6
13 Figur 6: Utdrag ur uppdaterat huvudlinjeschema för byggnaden. 7
14 3 Symboler Dokumentation av elritningar i en byggnad HT2012 I figur 7 nedan redovisas en sammanställning av de olika symboler som använts för planritningen och huvudlinjeschemat samt benämning av varje symbol. Följande symboler följer IEC60617 standarden. Symbol Benämning Elcentral (planritning) Elcentral (huvudlinjeschema) Undercentral med trepolig brytare Trepolig brytare Canalis kanalskena Mätarskåp Figur 7: Symboler med tillhörande benämning som används för planritningen och huvudlinjeschemat. Vidare förklaring av varje symbol är som följer: Elcentral En central består av ett skåp med flera säkringar varifrån elledningar förgrenas till olika delar i en byggnad och oftast till andra undercentraler. I tabellen ovan visas vilken symbol som använts på planritningen respektive huvudlinjeschemat. 8
15 Undercentral En undercentral är ett skåp med säkringar som hanterar mindre strömmar än huvudcentralen. Undercentralen förgrenas till alla strömuttag i byggnaden. Trepolig brytare En brytare är en elektrisk komponent som används för att bryta en elektrisk krets. Canalis kanalskena En canalis kanalskena används istället för kabel, då det är en flexiblare lösning och ger mer uttagsmöjligheter. Mätarskåp Ett mätarskåp mäter hur mycket ström som passerar mätaren för att kunden ska debiteras för sin elförbrukning. Denna mätning kan även underlätta för fastighetsägaren att se hur mycket el respektive lokal förbrukar i byggnaden. Kunden betalar för den effekt som görs av under en viss tid. Det går att räkna ut genom följande formel: effekt x tid = energi. 9
16 4 Resultat Dokumentation av elritningar i en byggnad HT2012 Efter åtta veckors arbete blev uppdateringarna av den nya planritningen (se bilaga 1) och huvudlinjeschemat (se bilaga 2) klara. Ritningarna bör vara i A1-format vid utskrift, men är förminskade i denna rapport till ett A4-format. Arbetet har följt sitt syfte att kontrollera och uppdatera husritningar bestående av en planritning och ett huvudlinjeschema. Det resultat vi åstadkommit går att bruka med en gång och kommer att underlätta för fastighetsägaren, elinstallatörer och byggarbetare i framtiden. 10
17 5 Avslutande diskussion Arbetet startade slutet av augusti 2012 och pågick till början av oktober Den teoretiska samt praktiska delen fortlöpte under hela arbetets gång, det vill säga totalt åtta veckor. Under arbetets gång har vi inte stött på några större komplikationer. Den mest märkbara komplikationen var dock, som tidigare nämnts i rapporten, att vi inte hade möjlighet att bryta strömmen i byggnaden vid kontroll av underlag för uppdateringen av huvudlinjeschemat. Detta ledde till att arbetet försvårades då vi genom möjlighet att bryta strömmen hade underlättat arbetet med att lokalisera hur de olika centraler samt kanalskenorna är anslutna till. Vidare upptäcktes även att många elcentraler och undercentraler inte var märkta och att vissa dessutom var felmärkta. I övrigt flöt arbetet på bra och kommunikationen mellan de olika parterna var snabb och tydlig. Vi hade tillgång till byggnaden under vardagar genom de nycklar vi blivit tilldelade, och besökte byggnaden flitigt utan något hinder av hyresgästerna. Vi anser att detta arbete är avslutat och att uppdraget utförts noga och korrekt. Avslutningsvis hade vi önskat mer tid inom detta uppdrag för att även kunna förnya de fasadritningar tillhörande byggnaden som finns idag, för att på så sätt leverera en helhet. 11
18 Källförteckning [1] YIT, Om YIT [www] < Hämtat [2] YIT, YIT-Koncernen [www] < Hämtat [3] YIT, Teknikområden [www] < Hämtat [4] [www] < Hämtat [5] Bengt Andersson, projektledare vid YIT. Personlig kommunikation [6] Göran Polteg, fastighetsägare. Personlig kommunikation [7] Planritning, senast uppdaterad [www] < Hämtat [8] Elcentraler [www] Hämtat [9] Elinstallation Yrkesmannaskap Montörshandbok 2002, Paul Håkansson, Tord Martinsen och Liber AB [10] Roger Karlsson, elektriker vid YIT. Personlig kommunikation [11] Kom igång med AutoCAD 2010, Pål Hansson och Lars Göran Pärletun [12] Kom igång AutoCAD 2007, Pål Hansson, Göran Karlsson och Lars Göran Pärletun 12
19 Bilaga 1 Planritning BET ANT ÄNDRINGEN AVSER DATUM SIGN A K VS V E B SP UPPDRAG.NR RITAD/KONSTR AV HANDLÄGGARE CR/PK BA DATUM ANSVARIG SKALA NUMMER BET A1 1:50 A GRANSKNINGSHANDLING KV. STÄMPLAREN NORRKÖPING Ceasar/Precious / :100 A
20 Bilaga 2 Huvudlinjeschema 14
Institutionen för datavetenskap Department of Computer and Information Science Examensarbete Detektion av handskrivna ordobjekt i inskannade dokument av Jonatan Rydberg LIU-IDA/LITH-EX-A--12/073--SE 2012-12-30