START DIN EGEN KOMPOST – HAVEFOLKET
START DIN EGEN KOMPOST
Genanvendelse giver rigtig god mening. Især når det gælder affald – og endnu mere, når det gælder omdannelse af almindelige æbleskrog og græsafklip til god havemuld. Vi viser hvordan du komposterer.
At kunne omdanne det vi smider ud, river, klipper og luger væk til den lækreste, nærende, skinbarlige jord er stort. Det virker egentlig som et mirakel – skønt det er det, der sker i naturen hele tiden, når bare den får lov til det. Nu kan vi få muligheden for at deltage i processen, hvis vi lige tager et par fif til os.
Vi indleder lige med et par indrømmelser:
2) Det er en god idé at alliere sig med én med en rimelig god ryg, hvis du laver kompost i større mængder. Den skal stikkes om én eller et par gange om året, og det kræver bigtime anvendelse af alle kroppens muskelgrupper. Men det er et alletiders alternativ til diverse zumba – og fitnesscentre.
3) Det kan godt gå hen og forvandle sig fra en god vane til en slags besættelse – så man går ud i haven med den mindste tepose. Så hvis din kompostdille skal være langtidsholdbar og "ikke konfliktskabende", så hav forståelse for, at måske ikke alle i din familie nærer samme dybtfølte interesse for miraklet.
4) Når du står med din første rigtige kompost i din trillebør, kan du godt overvældes af en følelse af, at det her, det er altså så indlysende rigtigt. Du vil formentlig foretage nogle omrokeringer på dine indre værdilagre, så du fra nu af indretter dit liv – haveliv som øvrige adfærd – i samklang med komposteringstanken.
HVAD KAN DU GENANVENDE:
kaffegrums og teblade
blade og haveaffald
grene, klippet i mindre dele på ca. 5-10 cm.
ukrudt (efter en tur i en spand vand)
hø, halm, savsmuld
fint flis
træaske (lidt)
kalk (lidt)
Grundprincippet er, at det skal blandes. Tørt med vådt, blødt med hårdt. Det gøres nemmest ved at fordele det, du smider i, lagvis – du står jo også i reglen med portioner (en bøtte grøntssagsskræller eller en bunke blade), du skal af med.
Så det er en god idé at stille komposten i skyggen. Solen tørrer den for hurtigt ud og opvarmer den for kraftigt. Og det er en rigtig god idé at stille den direkte på jorden, så ormene, billerne, bænkebidderne og alt det andet kravl kan stemple ind og lave deres nyttige arbejde.
Gav det mening? Vi repeterer:
Våd, men ikke for våd, så det klasker sammen
Tør, men ikke for tør, så tørrer det hele bare ud
Kold, men ikke for kold, så sker omdannelsen ikke
Varm, men ikke for varm, så kan dyrene ikke arbejde
Tæt, men ikke for tæt, så bliver det ikke iltet
Luftig, men ikke for luftig, så kan de forskellige processer i omdannelsen ikke foregå.
Smid mere dyremøg i
Bland – eller smid almindelig jord i (lidt ligesom en surdej)
Hæld lidt kalk eller lidt træaske i og bland
Giv luft
Flere bananskræller og kaffegrums
Det lød da nemt, gjorde det ikke? Det er det – bare gå i gang! Det vil tage alt fra 3-4 måneder til et års tid at få omdannet dit organiske affald til det lækreste, næringsrige muld. Og nogle gange længere tid, f.eks. hvis du lige glemmer det der med at stikke den om. Men hva', den står der jo bare og gør ingen skade. Så gør man det, når der lige er ork til det.
Nogle havefolk anvender det halvt omsatte kompost om efteråret og fordeler det i bede og under buske, og lader vinteren og naturen om resten. River det, der ser underligt ud sammen igen og smider det tilbage i komposten, når der skal startes en ny om foråret.
I starten kørte jeg det hele igennem et sold (det er sådan en ramme med hønsenet i á la en stor si). Men det var kun fordi jeg troede jeg skulle. Det er ikke nødvendigt. Et megahit er brandorme – også kaldet kompostorme. De speeder processen op. De kan købes på nettet og sendes – eller afhentes i nogle kommuners agenda 21- team eller på genbrugsstationen.
Skal den så ligge på jorden i en bunke – eller op i en trækasse – og skal jeg have tre kasser til at fordele det i, som jeg har set i bladene? Skal den være i et hønsenet eller en grim, grøn spand fra kommunen? Det er en smagssag. Jeg har spand, trækasse og bunke. Desuden har jeg selvfølgelig eksperimenteret med sækkene med huller i. Når man googler eller "youtuber", kan man se entusiastiske bymennesker have kompost i en plastikboks på 4. sal. Her er bl.a. et link. Så hvis du vil, så vil naturen også.
Endnu en indrømmelse: Nogle havefolk plages ulideligt meget af dræbersnegle og deres slimede afkom. Det må komme an på en prøve, om de fatter særinteresse for din kompost. Jeg selv har ikke iagttaget særlige kolonier i komposten. Muligvis fordi jeg har høns plages jeg ikke af overvældende mange snegle i haven. Jeg har hørt om, at hvis man drysser aske omkring bunken, ja også planter for den sags skyld, så hindrer det indtog, for de bryder sig ikke om aske. Men ellers – hvis du har et godt tip her – så kom med det.
Tilberedt mad og kød (tiltrækker rotter)
Plastik, snore, metal og andet uorganisk materiale (tager mindst 100.000 år)
Avokadosten og -skaller
Af jord er du kommet, til jord skal du blive, og af ny kompostjord vil alle dine havedrømme genopstå!
2. april 2020 | 2 Kommentarer
Høneballehaven 28. marts 2013 af 18:15- Svar
Tak for endnu et godt og lærerigt indlæg Marianne, du er bare god.
Fru Friis 28. marts 2013 af 18:24- Svar
Jubiieeee….. Så kom kompostindlægget!! Tra-la-la-la… elsker det! elsker det! Er tæt på at være hende der går ud med den mindste tepose i nattens mulm og mørke, og ja! Mand, børn og kolleger ryster på hovedet og tænker tydelige tanker om midaldrende fruer med underlige kompostgriller!
Kollegerne samler kaffegrums til mig og min datter slæber det hjem fra den tankstation hvor hun arbejder. Jeg har nemlig gang i et kaffegrumsforsøg og forventer selvfølgelig et fantastisk resultat…he-he… (kaffegrums har samme virkning som hønsemøg har jeg læst).
Omstikning er der hvor det halter lidt, mest fordi det kræver lidt plads. Men så snart frosten har sluppet sit tag, vil jeg gå ud og ryste bunken, når nu du siger det! ;o)
Snegle i komposten. Mener at have læst at pga varmen i komposten, er sneglene ikke interesseret. jeg har heller ikke selv fundet snegle (endnu), men nu må vi se hvad den nye sæson byder på.
Hanne (Hanne i haven) er min kompostguru, hun har lavet fine indlæg om kompostering. Desværre er hun ikke fit for fight lige nu, så derfor også lige en kærlig komposttanke til Hanne :o)
Håber der kommer rigtig mange spændende tips og tricks svar til dit indlæg Marianne, for…
KOMPOST ER GULD!
Jubelhilsner fra fru friis c",)
Vibeke Lippold 28. marts 2013 af 20:21- Svar
Jeg skal helt sikkert have gang i den kompost! 😉
Tak for den gode opfordring og de gode fif.
Jeg er begyndt at samle blade, staudetoppe ig kaffegrums så nu mangler jeg bare kassen
Rigtig godt indlæg 😉
Havekonen 28. marts 2013 af 20:31- Svar
Herligt og inspirerende at læse dette indlæg! Og hvor er det dejligt, at der findes sådan nogle ildsjæle som jer, der stabler et flot site på benene! Når foråret engang kommer til DK, så kommer mit ukrudt helt sikkert på spanden.
Kh fra Havekonen
Lisbeth 29. marts 2013 af 09:32- Svar
Jeg har altid haft en kompostbunke, men aldrig ydet noget for at den skulle blive god. Da jeg havde urtehave gravede jeg hvert år staudeafklip og blade direkte i bedene og fik faktisk god og luftig jord ud af det. Jeg er doven når det gælder alle de kedelige anstrengelser, men jeg skal jo have noget lækkert muld til mine blomsterbede så nu skal der laves om på tingene og jeg ønsker at få 2 kompostkasser. Eller måske skal jeg bare begynde at drikke noget mere kaffe og gøre som Fru Friis;)
Uanset hvad jeg gør så tak for beskrivelsen – især tippet om hvordan jeg måske kan undgå dræbersnegle i komposten med aske er ny for mig.
Anne mette 29. marts 2013 af 15:00- Svar
Lisbeth, jeg har en ide om, at du bor i Gladsaxe kommune. De har gratis kompostbeholdere og orm på Grønt ide center
Birgitte Wulff Larsen 29. marts 2013 af 20:22- Svar
Ja, en kompostbunke burde findes i enhver have. Jeg har faktisk fire…… men med hver sin funktion og placering. En af de grimme grønne "kommunale" ved køkkendøren, hvor komposterbart køkkenaffald ender, en bag indgangen til terrassen, som bliver brugt til de der visne blomsterhoveder, man nippede af på sin vej gennem haven, nedfaldne blade der bliver fejet sammen og andet i "småtingsafdelingen" og så de to rigtige kompostbunker. Grunden til det er praktisk at have to er at det gør det supernemt at stikke om og ha' et sted at smide det der ikke er formuldet.
Snegleproblemer har jeg ikke, hverken i komposten eller andre steder i haven, Måske er jeg bare heldig eller også er det fordi der både bor en tudse og et pindsvin i haven, og de er, ud over at være hyggelige, også rigtig gode til at spise snegle 🙂
Vibeke 30. marts 2013 af 12:24- Svar
Tusind tak for et herligt og kraftigt inspirerende indlæg. I huset hvor jeg bor har vi en åben kompost og det er jeg ikke så vild med, da vi desværre også af og til har set rotter i kvarteret. Nu har underboen anskaffet ikke mindre end tre katte, så måske jeg skulle give det en chance til.
Jeg vil alligevel prøve at lave kompost under køkkenbordet, bare for sjov.
De sidste to til tre år har vi i min mors have været indvaderet af dræbersnegle, som jeg pænt samler efter mørkets frembrud med pandelampe und alles… MEN, de har nu også indvaderet komposten som er en lukket plastbeholder, med meget små sprækker.
Så spørg jeg: Dør snegleæggene ved kontakt med kogende vand, eller hvad skal jeg mon gøre???
Lars 16. maj 2013 af 08:49- Svar
Jeg har haft en kompostbunke i et par år, men har — ligesom i resten af haven — problemer med ukrudt, særligt snerler. Hvad kan jeg gøre for at undgå de går i komposten? Havde egentligt satset på en slags plastbeholder, men så er der jo ikke kontakt til jordbunden og alle de små nyttedyr.