Øker skattene for de rikeste – E24
Støre-regjeringen sier at to av tre får lavere skatt med deres budsjettforslag, men at de rikeste må betale mer. Elavgiften kuttes, mens formuesskatten økes. – De 13 prosent med sterkest rygg får en skatteøkning, sier finansministeren.
ØKER FORMUESSKATTEN: Finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) legger mandag frem endringsforslag til statsbudsjettet for 2022. Stian Lysberg Solum
Mandag legger Støre-regjeringen frem sitt tilleggsbudsjett for 2022. Planen er å bruke nøyaktig like mye oljepenger som det Solberg-regjeringen hadde planlagt til neste år: 322,4 milliarder kroner, eller 60.000 kroner per nordmann.
Den nye regjeringen vil blant annet kutte elavgiften i vintermånedene, gi mer penger til klimatiltak, kutte fergeprisene og redusere maksprisen i barnehagene.
For å finansiere disse grepene foreslår Støre-regjeringen samlet sett å øke skatter og avgifter med 6,6 milliarder kroner påløpt i 2022, sammenlignet med budsjettforslaget fra Solberg-regjeringen.
Avgiftene vil isolert sett kuttes med 2,3 milliarder kroner sammenlignet med Solberg-regjeringens forslag, ifølge Støre-regjeringen. Dette skyldes i hovedsak det foreslåtte kuttet i elavgiften.
Den nye regjeringen foreslår flere skattegrep, inkludert økt sats for formuesskatten, høyere skatt på utbytte og økt trinnskatt for dem som tjener mest. Regjeringen vil at de med de høyeste inntektene eller store formuer skal betale mer til fellesskapet.
– Det er på tide at regningen fordeles mer rettferdig. De med sterkest rygg skal ta mer ansvar, mens vanlige folk skal få det litt enklere, sier finansminister Trygve Slagsvold Vedum (Sp) i en melding.
– Nå blir det lavere elavgift, høyere reisefradrag, reduserte ferjepriser og lavere makspris i barnehagene. Samtidig øker vi formuesskatten, skatten på utbytte og trinnskatten for dem som tjener mest, sier Vedum.
De med millionlønn må betale 12.300 mer
«Blant de som får økt skatt, er gjennomsnittlig skjerpelse om lag 12.300 kroner. Denne gruppen har om lag 1 million kroner i gjennomsnittlig bruttoinntekt. Vanlige folk, de som ikke betaler skatt på utbytte og formue, får 3,2 milliarder kroner mindre i skatt og avgift med regjeringens forslag», skriver regjeringen i tilleggsbudsjettet.
De som tjener under 750.000 kroner skal sitte igjen med mer i hverdagen, ifølge Støre-regjeringen. Dette var også noe som ble omtalt i regjeringsplattformen fra Hurdal.
Slik slår forslaget ut, ifølge regjeringen:
personer med middels inntekt får i snitt skattelette på 1.000 kroner
personer med inntekter over tre millioner kroner får i snitt om lag 100.000 kroner mer i inntektsskatt. Økt skatt på aksjeutbytte er en viktig grunn til at de med høy inntekt får høyere skatt
Slik endres trinnskatten for ulike lønninger
Solberg-regjeringen foreslo redusert skattesats i både trinn 1 og 2, som omfatter lavere inntekter. Dette forkaster nå Støre-regjeringen. I stedet foreslås følgende endringer i 2022 sammenlignet med dagens skattesatser:
De foreslåtte endringene innebærer en forsiktig økning av skattesatsen for de med høyere årsinntekter.
13 prosent får skatteøkning
Vedum hevder at to av tre vil få lavere skatt med dette budsjettet, mens de som tjener mest vil få høyere skatt.
– Med skattegrepene vi tar i dette budsjettet, vil folk merke at landet er på en ny kurs. To av tre får mindre i skatt. 20 prosent får uendret skatt. Og de 13 prosent med sterkest rygg får en skatteøkning, sier Vedum i sin finanstale i Stortinget.
Regjeringen foreslår samtidig å trekke Solberg-regjeringens forslag om et jobbfradrag for unge på 5.000 kroner.
«Jobbfradraget er et dyrt tiltak, og den samlede virkningen på arbeidstilbudet er usikker», skriver regjeringen.
Et av grepene fra Støre-regjeringen er en økning i formuesskatten til 0,95 prosent, og øke verdsettelsen av aksjer og boliger i formuesskatten. Dette grepet vil øke statens inntekter med 4,58 milliarder kroner påløpt i 2022.
Formuesskatten har i dag en sats på 0,85 prosent, og gjelder for dem som har formue ut over 1,5 millioner kroner. Nå utvides dette bunnfradraget til 1,65 millioner kroner.
– Regjeringen starter med å gjøre formuesskatten mer rettferdig, noe som bidrar til mer omfordeling. Vi har sagt at de med sterkest rygg skal betale mer, samtidig som vanlige folk skal få mer å rutte med, sier Vedum i en melding.
– Med denne endringen vil formueskatten bli noe høyere. Samtidig endrer vi innslaget, slik at de med de laveste formuene slipper formueskatt, sier han.
Folk med høy inntekt får økt trinnskatt ved at satsen økes med 0,1 prosentpoeng for høye inntekter, og innslagspunktet justeres.
Støre-regjeringen vil skjerpe skatten på utbytte ved å øke oppjusteringsfaktoren slik at marginalskatten inkludert selskapsskatt øker fra 46,7 prosent til 49,5 prosent.
Regjeringen bekrefter at den vil redusere elavgiften. Det skal innføres en lav avgiftssats i vintermånedene som er 8 øre per kWh lavere enn i 2021. For april til desember reduseres avgiften med 1,5 øre per kWh.
– I en tid der strømregningen er krevende for folk, ønsker denne regjeringen å dempe en del av utgiftene som går til staten. I Hurdalsplattformen varslet regjeringspartiene kraftfulle tiltak for å redusere høye strømkostnader, blant annet lavere elavgift. Det vil komme de fleste husholdninger til gode, sier Vedum i en melding.
«Forslaget vil gi en årlig besparelse på om lag 750 kroner inkludert merverdiavgift for en husholdning med gjennomsnittlig strømforbruk, gitt at hele reduksjonen kommer forbrukerne til gode», skriver regjeringen.
Stære-regjeringen opprettholder Solberg-regjeringens forslag om å øke CO2-avgiften på ikke-kvotepliktige utslipp med 28 prosent utover prisjustering. Oljebransjen får økt avgiften med 15 prosent på sine utslipp, mens innenriks luftfart får en avgiftsøkning på 5,4 prosent.
Regjeringen foreslår å kutte veibruksavgiften, og kompensere om lag 65 prosent av økningen i CO₂-avgiften. Det vil føre til en reduksjon i pumpeprisen på 0,31 kroner for diesel, og 0,28 kroner for bensin sammenlignet med Solberg-regjeringen, ifølge regjeringen.
– I motsetning til Solberg-regjeringen ønsker vi å skjerme bilistene mot for sterk økning av pumpeprisen på bensin og diesel. Regjeringen foreslår derfor å redusere veibruksavgiften, sier Vedum.