Men for noen er det overhodet ingen selvfølge å ta koronavaksinen. De føler på en skepsis til den historiske sprøyten.
Så langt har rundt 240.000 personer i Norge fått første dose. Rundt 73.700 personer har fått andre dose. FHI er optimistiske og håper at alle over 18 år er vaksinert innen utgangen av juli 2021.
I denne artikkelen tar jeg deg med på min vei for å finne svar, steg for steg. Jeg begynner med magasinsaken som skapte sterke reaksjoner, blant annet fra samfunnsdebattant Thomas J. Middelthon, som valgte å skrive et leserinnlegg.
– Jeg ringer i forbindelse med leserinnlegget du skrev om vaksine-debatten. Du skriver at du befinner deg i en gråsone og jeg ble interessert i hva det vil si og hvorfor?
På doktorens nettside, Mercola.com, handler toppsaken om at mRNA-vaksiner ikke er vaksiner ifølge den medisinske eller lovlige definisjonen. Mercola mener at vaksinen ikke gjør oss immune mot sykdommen covid-19 og at vaksinen er eksperimentell genterapi.
Denne kopien sprøytes inn i kroppen og tas opp i noen celler i armen. Her leses oppskriften, slik at det lages litt piggprotein.
– Mange peker på at det ikke finnes langtidsstudier av vaksinen og at den ble utviklet for raskt. Hvordan henger dette sammen?
– mRNA vaksiner inneholder kun syntetisk genetisk materiale fra viruset og kan ikke utløse koronainfeksjon. Vaksinen blir ikke bygget inn i vårt naturlige DNA. mRNA løses opp i løpet av kort tid og har ikke permanentingen negativ innflytelse på noen av våre cellestrukturer.
– Gjennomgått infeksjon gir ikke vedvarende immunitet. Man mister sine antistoffer over tid, antageligvis etter 6–12 måneder. Derfor anbefales vaksine også til de med gjennomgått infeksjon.
– Når byene fikk elektrisitet, var det mange som mente at lyspæren ville skape store problemer. Blant annet i ekteskapet ved at lyset ville stå på hele natten. Noen gikk så langt at de fryktet at mennene ville bli gale og drepe konene sine, sier Bjørn-Henning Ødegaard i Konspirasjonspodden.
Ødegaard mener vaksineskepsis handler om en bred misforståelse mellom hva fagfolk formidler og hva vanlige mennesker oppfatter. Han bruker den mye omtalte svineinfluensavaksinen som eksempel. Det viste seg at både vaksinen og sykdommen ga narkolepsi hos noen genetisk disponerte personer. I land som ikke kom i gang med vaksinasjon så de at antall narkolepsitilfeller økte etter naturlig smitte.
– Risikoen økte, men var fortsatt like liten som å bli truffet av lynet. Når forskerne oppdager en så minimal risiko burde det gjøre oss trygge. Det viser at de undersøker vaksinene nøye og oppdager sjeldne bivirkninger. Jeg personlig blir beroliget, men mange hører bare ord som katastrofe og feilvurdering.
Ifølge undersøkelsen til Faktisk.no, er det en klar tendens til at vaksineskepsis kobles sammen med mistillit til myndighetene.
I tillegg har vaksinefiendtlige holdninger vokst frem i miljøer som tidligere har vært lite opptatt av vaksiner. Dette gjelder særlig nasjonalistiske og «anti-globalistiske» grupper i sosiale medier.
– Ulike konspirasjonsteorier henger ofte sammen. Qanon-konspirasjonene samlet mennesker som mener at jorda er flat, som tror på ufoer og at vaksiner er farlig på ytre venstre og ytre høyre side av politikken. Nesten utelukkende alle konspirasjonsteoriene fra USA handler om at det er stort mistillit til systemet. De stoler rett og slett ikke på myndighetene.
En amerikansk studie støtter Faktisk.no sine funn. Studien baserer seg på en undersøkelse gjennomført om folks holdninger til ebolautbruddet i Liberia, i perioden 2014–2015, og viser at konspirasjonstroende har et fellestrekk – nemlig mistillit, særlig mistillit til myndighetene.
– I Norge klarer vi oss foreløpig godt, med relativt høy tillit til myndighetene, men vi ser en økning i mistillit også her.
Morten Bøås er seniorforsker ved Norsk Utenrikspolitisk Institutt. Han jobber i hovedsak med tema knyttet til fred og konflikt i Afrika, inkludert problemstillinger som landrettigheter og statsborgerskapskonflikter, ungdom, eks-stridende og det nye landskapet som tegner seg med hensyn til opprør og geopolitikk.
– Det er en klar sammenheng mellom tiltakstrøtthet, vaksineskepsis, skepsis til pandemien og den generelle graden av tillit i et samfunn. Des høyere tillit man har til myndighetene og medborgerne dine, desto høyere er sjansen for å klare seg nogen lunde greit gjennom pandemien.
– Nei, men det er ikke slik at du automatisk tror på konspirasjonsteorier som Qanon hvis du er skeptisk til vaksinen. Vaksineskepsis har røtter langt bak i tid og har, særlig i USA, vært knyttet til alternative miljøer. Slik er det også i noen grad her.
Er kiropraktor og mikrobiolog med videreutdannelse i funksjonell nevrologi, som handler om hvordan miljø og livsstil gjør inntrykk på nervesystemet og helsa vår.
Fagerland savner at helsemyndighetene retter oppmerksomheten mot hva hver enkelt kan gjøre for å styrke egen helse.
Er seniorrådgiver i Folkets strålevern og daglig leder i Softworks, et selskap som hjelper boligkjøpere å måle om det er skadelig stråling fra mobilmaster eller høyspent i boliger de tenker å kjøpe.
Jeg tar kontakt med lege Kaveh Rashidi for å høre hvordan verden hadde sett ut uten vaksiner. Han mener det er umulig å tenke seg til et svar, fordi betydningen av vaksiner er så enorm.
– Absolutt alt vi kjenner kan ha vært påvirket. Gjennomsnittlig levealder hadde så klart vært lavere, og man måtte bruke enorme ressurser i samfunnet på infeksjonssykdommer som knapt finnes i land med tilgang til vaksinering. Det er ikke godt å si hvordan det hadde sett ut, men jeg tror vi trygt kan spole mange, mange år tilbake i vår generelle utvikling på jorda.
– Ja. På alle tenkelige måter så er svaret på det spørsmålet ja. Uten vaksiner må vi tåle sykdommene som de beskytter oss mot. Og dessverre er mange av sykdommene umulige å tåle, både på individ og samfunnsnivå.
– Jeg tror vaksineskepsisen er en helt naturlig reaksjon på noe som er nytt og skummelt. Det sier egentlig seg selv at vi mennesker stiller noen spørsmål før det sprøytes stoffer inn i kroppen. Så jeg ønsker skepsisen velkommen. Det viktige er at man møter skepsisen med ærlige svar fra gode kilder, det er her problemet ofte er. De som er skeptiske får sin skepsis bygd opp av feilaktig informasjon, løgner og myter.
– Alle covid-19 genterapi-vaksiner er testet for å redusere infeksjonssykdom, ikke for å hemme overførbarhet. Bruken av mRNA er nytt, vaksinen er produsert hurtig og det ble gitt nødautorisasjon – uten at langtidseffektene var kjent. Tidligere forsøk på å produsere koronavirus-vaksiner har vært problematiske, skriver Dr. Mercola.
Men er det å redusere insulinresistens og forbedre D-vitamin-nivået nok? Vil det i seg selv få koronaviruset til å forsvinne?