Cirkulationssvigt - Wikipedia's Cirkulationssvikt as translated by GramTrans
Wikipedia's Cirkulationssvikt as translated by GramTrans
Nedenstående er den originale artikel Shock fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2015-01-03 06:04:42. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.
3 Symptomer på shock
4 Typer af shock
Shock er egentlig en fejlstavning af ordet chok, men begrebet benyttes i almindelighed blandt læger til at beskrive den medicinske tilstand.[1]
Shock er en tilstand, hvor forbruget af ilt i kroppens organer overstiger den mængde ilt, der kan tilføres med blodet. Denne nedsatte tilførsel af ilt medfører et ændret stofskifte i cellerne, og de vil i sidste ende dø. Når vi trækker vejret ned i lungerne, fylder vi ilt-molekyler på de røde blodlegemer, som så transporterer ilten rundt i kroppen. Når ilten er læsset af i de forskellige væv og organer, læsses affaldsstofferne på blodlegemerne, fx CO2. Ilt og CO2 er dele af den forbrænding der sker i cellerne, når de arbejder. Det er som at smide brænde på et bål, hvor ilten symboliserer brændet, og asken symboliserer CO2-en. Derudover indgår selvfølgelig en stor mængde af andre stoffer i denne forbrændingsproces, fx glukose. Når man tager ilten ud af denne proces, vil den forbrænding der er i cellerne gå fra at være aerob (med ilt) til at være anaerob (uden ilt), og forbrændingen vil gå fra at være fuldstændig til ufuldstændig. Derfor vil de affaldsstoffer der opstår og ændres, og man vil producere mere CO2. Et eksempel herpå kunne være det der sker, når vi cykler. De fleste af os kender følelsen af at cykle op ad en stejl bakke. Benene gør ondt i starten, og til sidst "syrer" de til, og ens ydeevne bliver væsentligt begrænset. Det der sker i muskelvævene i benene er, at det ilttilbud der er, ikke er tilstrækkeligt i forhold til den ydelse det skal præstere, og der opstår en anaerob forbrænding. Affaldsstoffet fra den anaerobe forbrænding kaldes laktat (mælkesyre), og det vil blive transporteret over i blodet. Hele denne proces er i længden skadelig for mekanismen, og gør ondt på kroppen. Når vi taler om shock, er denne tilstand væsentligt udbredt i hele vores legeme, og skyldes som regel en voldsom medicinsk påvirkning eller et fysisk traume.
Symptomerne på shock kan være svære at få øje på, og de kan, alt efter hvilken påvirkning der er tale om, komme langsomt. De er alle præget af, at kroppens iltforsyning er nedsat:
- Bleg → Hvis muligheden for at pumpe nok ilt rundt ikke er tilstede, vil kroppen automatisk regulere blodstrømningen, således at det er de vitale organer der forsynes med blod. Derfor trækker den de små, perifere kar i kroppen sammen, mens den åbner de kar der forsyner fx hjerne, hjerte og lunger. Det betyder at alle de blodkar der findes i arme, ben og ansigt trækker sig sammen, og derfor mister man også farven. I de sidste stadier af shock, vil kontrkationen af perifere kar være så udpræget, og iltforsyningen derfor så lille, at man vil blive cyanotisk (blålig) rundt omkring fx læber og ved ørerne.
- Hurtig puls → En normal puls ligger på mellem 50-100. En person i shock vil have en puls på langt over 100, alt efter hvor langt henne i shock'et vedkommende er. En øget puls, er ligesom en øget respiration, en måde at få mere ilt ud i kroppen på.
Shock kan opstå af forskellige grunde, men basalt set vil det altid være udløst af enten manglende pumpefunktion af hjertet, for lille blodvolumen i forhold til karvolumen eller obstruktion af de centrale kar. Til at starte med kan shocket skyldes én af disse faktorer, men efterhånden som tilstanden udvikler sig vil shocket bestå af en kombination af dem. Man kan inddele shock i typer alt efter den udløsende årsag fx:
↑ chok — Den Danske Ordbog
Nedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Cirkulationssvikt fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2016-06-12 08:06:27. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.
Insufficientia circulationis periphericae[1]
Cirkulationssvigt , også kaldet medicinsk chock , skadechock eller ofte kun chock , opstår når den cirkulerende blodsmængde af forskellige grunde bliver utilstrækkelig, som kan føre til iltmangel i kroppens celler . Årsagerne til cirkulationssvigt kan være eksempeltvis kraftige ydre eller indre blødninger , udtørring ved eksempeltvis fysisk aktivitet i varme, brandskader eller kraftige allergiske reaktioner.
Man skelner på forskellige typer chock:
Hypovolemisk chock. Da mængden blod mindsker sådan pas meget at hjertet ikke klarer at udfylde kartræet . Oftest på grund af indre eller ydre blødning.
Kardiokort chock, hjertesvigt . Da hjertet svigter af forskellige grunde og på denne måde ikke kan forsørge kroppen med iltrigt blod.
Anafylaktisk chock. Da et allergen stimulerer kartræet til at dilatere til den grad at blodsmængden ikke længre rækker. Voluminet på kartræet bliver for stort i forhold til mængden cirkulerende blod.
Neurogen chock. Da en skade på nervesystemet fører til en dilatation af karrene via det autonome nervesystem . Tilstanden kan også opstå ved alt for dyb narkose .
Septisk chock . Da produkter fra bakterier og kroppens eget forsvar mod disse led til en så kraftig vasodilatation at blodsmængden ikke længre rækker. Voluminet i karsystemet bliver, som ved anafylaktisk chock, så stor at mængden cirkulerende blod ikke rækker.