Fysikkdelen av kurset vil bli lagt til våren. Det vil tilstrebes en progresjon som passer med matematikk emnene som undervises parallelt.
Emnet bygger på følgende fra matematikken: Komplekse tall, derivasjon, integrasjon, 1. og 2.ordens differensiallikninger, oppsett av lineære likninger på matriseform. Emnet bygger på klassisk mekanikk og særlig statikk fra fysikken. Fysikk for Y-vei og TRES må undervises før eller parallelt med dette emnet. Grunnlag er Newtons 1.,2. og 3.lov samt disse på vektorform. Arbeid og effekt. Potensiell og kinetisk energi.
Undervisningen i Elektrostatikk og elektromagnetisme legges på slutten av emnet Elektriske kretser. (ca. fra begynnelsen av mars måned)
Etter fullført emne skal studenten ha en forståelse av de grunnleggende elektriske , elektrostatiske og elektromagnetiske egenskapene til grunnleggende lineære kretser. Studentene skal kunne konstruere enklere kretser etter spesifikasjoner.
Kunnskap Ellære
Kjenne elektriske størrelser og deres målenheter.
Kunne anvende Ohms lov og Kirchoffs spennings- og strømlov.
Kunne regne med koblede kretser og gjensidig induktans.
Kunne beregne dynamiske forløp av RL,RC og RLC kretser
Kunne beregne frekvensrespons til enkle 1.ordens passive filtere
Kunne beregne spenning strøm og effekter i balanserte trefasesystemer
Kjenne til anvendelsen av IT og TN nett i det norske elsystemet
Kjenne Coulombs-, Biot Savarts-, Faradays-,Lenz-, og Gauss lov.
Kunne beregne elektriske felt fra punktladning, kulekondensator og koaxialkabel.
Kunne beregne kapasitans til koaxialkabel.
Kjenne til elektrisk polarisasjon.
Kjenne elektriske og magnetiske felters egenskaper.
Kunne beregne kraftvirkning på en strømførende leder.
Kjenne til dia,para og ferromagnetisme.
Kunne konstruere enkle kretser etter spesifikasjoner og foreta oppkobling og kontrollmålinger av disse.
Kunne anvende dataprogram til løsning av linære likningssett.
Kunne anvende et dataprogram for analyse av enkle elektriske kretser.
Kunne anvende instrumenter som spennings- og strømkilder, voltmeter,ampermeter, multimeter, funksjonsgenerator og oscilloscope.
Kunne etterleve sikkerhetsinstrukser for laboratoriarbeid.
Kunne rapportere laboratoriearbeid i tekniske rapporter.
Kjenne til noen personers betydning for den historiske utviklingen innen fagområde elektrisitet
Kompleks regning og viserdiagram
Balanserte trefasesystemer
Elektriske felt og feltstyrke
Elektrisk kraft og arbeid
Kraft på ladninger i fart
Kraft på strømførende ledere
Biot Savarts lov
Induksjon: fluks og flukstetthet,kapasitans
Kapasitet til plate og sylinderkondensatorer
Polarisasjon og polarisasjonstap
Forelesning og øvingsarbeid:
For studentene på campus er det forelesningstimer, øvingstimer/prelabtimer. Innlevering av øvinger skjer i læringsplattformen.
For nettstudenten inneholder læringsplattformen studieguide som forteller læringsmål for hver uke med referanser til hvilket lærestoff man skal studere og hvilke øvinger som skal løses.
Læringshjelpemidler er digitaliserte opptak av tidligere forelesninger i emnet.
Veiledning for nettstudenter skjer ved bruk av forum på læringsplattformen og/ eller gjennomføres individuelt ved Skype eller lignende verktøy, etter avtale med emneansvarlig.
Campusstudentene har den samme tilgangen til undervisningsmaterialet som nettstudentene.
Emnet baserer seg i stor grad på laboratoriearbeider som er praktisk anvendelse av forelest stoff. Studentene jobber med å konstruere elektriske kretser, for deretter å lage dem og foreta målinger på om de samsvarer med konstruksjonsmålsetningene.
Nettstudentene (fleksibelt løp) må til campus to ganger to dager for å gjennomføre obligatoriske laboratorieoppgaver.
Innlevering av forarbeider til lab (prelab), journal fra arbeidet på lab og endelig rapport skjer i læringsplattformen.
Skriftlig eksamen 5 timer (teller 75% av endelig karakter) i elektriske kretser -delen.
Skriftlig eksamen 3 timer (teller 25% av endelig karakter) i fysikk-delen.
Ved forbedring av karakter kan enten kun en eksamensdel eller begge eksamensdeler forbedres.
Sensureres av intern sensor, periodisk bruk av ekstern sensor hvert 4./5. år, neste gang i 2017.
Utsatt eksamen/kontinuasjon i august på skriftlige eksamener.
Hvis kun en eksamensdel ikke er bestått fra før, kontinueres kun denne ved utsatt eksamen.
Det er 12-15 øvinger i emnet. 3 av øvingene i høstsemesteret og 4 av øvingene i vårsemesteret må være levert inn i henhold til gitte frister og være godkjent for å få ta eksamen.
Det er obligatorisk med gjennomføring av alle laboratorieoppgavene med innlevering av journal, og innlevering av 2 laboratorierapporter. Laboratorierapportene må være levert inn i henhold til gitte frister og godkjent for å få gå opp til eksamen.
J.David Irwin & R.Mark Nelms, 11.utgave (eller nyere) Wiley
Elektro Fysikk:
"Sears and Zemansky'sUniversity Physics with Modern Physics"
Young Freedman Ford
13.utgave (eller nyere)
Elektriske kretser er det grunnleggende emne som alle andre elektroemner bygger på. For studenter fra fornybar energi er emnet viktig for å kunne forstå integrasjon og eventuelt velge kurser som retter seg mot å integrere fornybar energi mot det elektriske nettet eller kunne gå videre med konvertering av forskjellig energiformer til elektrisk energi.
Fysikkdelen av faget tilsvarer 5 studiepoeng, mens elektriske kretser delen av faget tilsvarer 15 studiepoeng.