Norske musikere sliter med helsa – NRK Kultur og underholdning
Norske musikere sliter med helsa
Nervøsitet er musikeres største helseproblem.
Musikertilværelsen er ikke så glamorøs som man kanskje skulle tro. Høy puls, svettetokter, hjerteklapp, tennisalbuer, øresus og ryggplager er bare noen av problemene musikere sliter med.
Publisert 22.08.2003, kl. 15.25 Oppdatert 22.08.2003, kl. 15.32
- Folk tenker ikke på det når de ser et perfekt resultat, men det ligger jo ofte en kjempestor kamp bak, sier 1. amanuensis ved Institutt for Musikk i Trondheim, Sissel Høyem Aune.
I Danmark tar man problemene på alvor og oppretter nå Senter For Musikersundhed. I Sverige, Finland og England har man lenge hatt tradisjon for å ta vare på musikeres helse. I Norge derimot må man klare seg selv.
- Jeg vet at enkelte kolleger litt for ofte sier "ikke bry deg om det. Knip sammen rompa og gå på scenen". Alle sammen vet hva dette handler om, men det er ikke mange som tør å snakke høyt om det. Konsekvensen er at enkelte musikere tror de er dumme eller unormale når knærne begynner å skjelve, og når de springer på do hele tiden før de skal på scenen, forteller Høyem Aune.
Violinister sliter ofte med slitasjeskader. Foto: Promo.
Det finnes krefter i Norge som jobber for å systematisere helsevernet blant musikere.
Terje Wiedswang spiller bratsj i Stavanger Symfoniorkester og leder et utvalg som tar for seg musikeres arbeidsmiljø.
Det heter Utemus (Utvalg for eldre musikeres arbeidsmiljø) og skulle i utgangspunktet studere eldre musikeres helseproblemer.
- Vi fant imidlertid ut at problemene var størst blant musikere mellom 20 og 30 år. Det kommer av at unge musikere ofte legger ned kollesale øvingsmengder før konserter fordi de ikke har spilt stykkene før. I tillegg er de veldig ambisiøse, og det er mange som skader seg så mye at de ikke kan fortsette.
- Hva slags helseproblemer er det snakk om?
- De sliter ofte med belastingskader av forskjellige slag. I tillegg er utbrenthet veldig vanlig fordi presset er så stort.
Wiedswang tror at det er vanskeligere å være musiker i dag enn for noen år siden fordi det stilles høyere krav.
- Jeg sier ikke at nivået var lavere før, men det jobbes nok mye hardere på podiene nå.
Magnus Børmark i Gåte er kanskje Norges villeste gitarist. Det krever mye trening og forebyggende arbeid skal det vare. Foto: Arne Kristian Gansmo, nrk.no/musikk.
Senter For Musikersundhed i Danmark skal blant annet samarbeide med Helsevitenskapelig Fakultet ved Syddansk Universitet i Odense, og har tatt mål av seg å styrke det forebyggende arbeidet slik at man på lengre sikt kan unngå plagene helt.
I tillegg skal senteret kartlegge selve omfanget av problemene. Det vurderes å opprette en stilling i tilknyting til senteret som skal jobbe for musikernes interesser opp mot politikere så som å få anerkjent slitasje som arbeidsskade.
- Det vil garantert hjelpe å få samlet kunnskapen om dette på et sted. Det er mange flotte initiativer rundt omkring i landet, men vi har ikke noe senter, og det trenger vi, mener Wiedswang.
Sissel Høyem Aune er enig og sier det er viktig med en kollektiv bevissthet rundt tiltakene som allerede gjøres for å forebygge helseplager blant musikere.
- Vi (Les: Institutt for Musikk i Trondheim) har for eksempel samarbeidet med hopptrenere. Hoppere og sangere sliter ofte med samme psykiske utfordringer - å være best når det gjelder. Man må satse og ikke trekke seg. Det er ikke alltid like enkelt.
Høyem Aune mener det er på høy tid at kreftene samles.
- Det er veldig mange som slutter på grunn av problemene de sliter med og det er viktig at vi tar dette på alvor.