ER 2014:16. i Sverige - PDF
ER 2014:16. i Sverige
1 ER 2014:16 Produktionskostnadsbedömning för vindkraft i Sverige
2 Böcker och rapporter utgivna av Statens energimyndighet kan beställas via Orderfax: e-post: Statens energimyndighet ER 2014:16 ISSN
3 Förord Vindkraften har gått från att vara ett kraftslag av marginell betydelse till att bli det kraftslag som ökar i särklass mest i Sverige idag. Denna utveckling har lett till att det som sker inom vindkraftsområdet har betydelse för hela elsystemets utveckling, men också att förutsättningarna för vindkraften kraftigt har förändrats. Därför är det intressant att studera förutsättningarna för vindkraft i Sverige lite närmare, vilket vi gjort i denna rapport. Fokus i rapporten ligger på vindkraftens produktionskostnader, men vi har också gjort en bedömning av hur stor produktion vindkraften skulle kunna bidra med, givet vissa antaganden. Våra bedömningar utgår från projektdata som hämtats från projektdatabasen Vindbrukskollen, från diskussioner med aktörer i vindkraftbranschen och antaganden i andra vindkraftstudier. Vår förhoppning är att resultatet i rapporten kommer att utgöra ett centralt underlag vid kommande långsiktsprognoser och scenarioarbete kring energisystemets utveckling och även i övriga marknads- och styrmedelsanalyser som Energimyndigheten regelbundet genomför. Paul Westin Maria Stenkvist 1
5 Innehåll 1 Inledning Bakgrund och syfte med projektet Avgränsningar Bakgrund Kraftigt ökad installerad kapacitet i världen Vindkraftens produktionskostnader Utveckling av de globala produktionskostnaderna för vindkraft Vindkraft i Sverige Potential för vindkraft i Sverige Metod Arbetsprocess Vindbrukskollen som datakälla Tekniska antaganden Ekonomiska antagaganden Beräkningsmetod Resultat Kostnadskurva för svenska vindkraftprojekt Känslighetsanalyser Högsta och lägsta fallet Räkneexempel för produktionskostnaderna för havsbaserad vindkraft.40 5 Diskussion och slutsatser Lägre produktionskostnader för vindkraft än i tidigare studier Sjunkande kostnader och projekt i goda vindlägen Aktörer med tillgång till eget kapital och behov av lågriskinvesteringar Skatteundantag gynnar producenter som använder egen el Specifika investeringskostnaderna är av stor vikt Drift och underhållskostnaderna har också sjunkit Inte troligt att alla projekt kommer att förverkligas Stor potential havbaserad vindkraft till högre kostnader än på land Kostnadsbedömningen bör uppdateras regelbundet
6 6 Referenser 47 Bilaga 1 Beskrivning av hur data i vindbrukskollen har använts i beräkningarna 49 Omfattning av projektdata...49 Projektens status...50 Antal verk per kvadratkilometer...50 Medelvind...51 Bilaga 2 Havsbaserad vindkraft i Sverige 53 Befintlig havsbaserad vindkraft...53 Planerade vindkraftparker
7 Sammanfattning Syftet med den här studien har varit att ta fram bättre kunskaper om produktionskostnaderna för vindkraft i Sverige. På så sätt skapas bättre förutsättningar för att skatta framtida utbyggnad, men också för att bedöma behovet av infrastrukturanpassningar, stödbehov, kostnader för att uppnå mål för förnybar energi, klimatmål och att göra policyanalyser. Denna studie visar att produktionskostnaden för att bygga ny landbaserad vindkraft i Sverige är lägre än vad som framkommit i tidigare studier. För en kostnad på 50 öre/kwh är det möjligt att bygga drygt 12 TWh ny vindkraft, givet de antaganden som använts i studien. För en kostnad på mellan 50 och 60 öre finns det ytterligare en ekonomisk potential på närmare 140 TWh per år. Förutom att produktionskostnaden ligger lägre än i tidigare studier, är kurvans lutning flack. Det ryms en stor mängd vindkraftprojekt i Sverige inom ett kostnadsintervall på 10 öre. Slutsatsen av det är att en liten ökning i pris på el och elcertifikat skulle kunna ge en stor utbyggnad av vindkraft, givet att andra förutsättningar är uppfyllda. I vilken utsträckning vindkraften kommer att byggas ut i beror förstås även på en rad andra faktorer och fysiska förutsättningar, såsom möjligheterna att ansluta till elnätet, tillgång på kapital, hur miljötillstånden utvecklas och förutsättningar för övriga elproduktionsslag m.m. Dessa faktorer har inte beaktats i den här studien och den framtagna kostnadskurvan ska därför inte förväxlas med en utbyggnadsprognos. Det finns flera förklaringar till att kostnadskurvan för nya vindkraftprojekt i Sverige ser ut som den gör idag. Det beror på dels att kostnaden för att producera el med vindkraft sjunkit kraftigt i hela världen under de senaste åren. Det beror i sin tur på en utveckling mot effektivare vindkraftturbiner, ökad erfarenhet av projektutveckling och ökad konkurrens på vindkraftmarknaden. Det beror också på att det finns många projekt i goda vindlägen i Sverige. Det är dock viktigt att komma ihåg att produktionskostnaden varierar för alla projekt och beror på platsspecifika förhållanden. Kostnadskurvan beskriver kostnaden för att etablera ny vindkraft i Sverige. Den visar därmed också den intäkt som krävs för att göra en vindkraftinvestering lönsam. Kostnadsläget är framräknat utifrån vindförhållanden och övriga antaganden som redovisas i metodkapitlet (kap 3). Utgångspunkten i bedömningen har varit projektdata från databasen Vindbrukskollen, en databas som redovisar pågående vindkraftsprojekt i landet. Genom att komplettera projektdata med tekniska och ekonomiska parametrar från intervjuer, litteratur och databaser för marknadsinformation har både produktionskostnadsnivån och potentialen för ny vindkraft i Sverige kunnat bedömas. 5
8 70 60 LCoE, produktionskostnad [öre/ kwh] Kostnadskurva referensfall Energipotential [GWh] Figur Kostnadskurva för ny vindkraft i Sverige som visar produktionskostnaden (LCoE) uttryckt i öre/kwh. 6
9 1 Inledning 1.1 Bakgrund och syfte med projektet Syftet med projektet har varit att ta fram bättre kunskap om förutsättningarna för vindkraft i Sverige. Det handlar främst om att bedöma inom vilka intervall kostnaderna för svensk vindkraftsutbyggnad ligger och vilken potentialen är. Det finns flera användningsområden för denna kunskap. Att ha god kunskap om vindkraftens utveckling är centralt för Energimyndigheten, då vindkraften är det elproduktionsslag som har växt snabbast under det senaste åren och vars förutsättningar kraftigt har förändrats. Vindkraftens utveckling är därför av stor betydelse för energisystemets och elmarknadens utveckling i stort, t.ex. vad gäller behov av nätutbyggnad och reglerkraft. Det är även viktigt att känna till kostnadsnivåerna för att förstå prissättning på t.ex. elcertifikatmarknaden. En bättre kostnadskurva kommer också att vara ny indata till scenarioarbeten, prognoser och elmarknadsanalyser, men också för bedömningar av stödbehov och policyanalyser. Det handlar också om att på ett bättre sätt kunna bistå såväl departement som andra myndigheter med relevant kunskap. I Energimyndighetens långsiktsprognoser och även i många analyser används sedan flera år en utbudskurva för vindkraft som baseras på en potentialbedömning från 2008 (Vindkraft i Sverige, Elforsk 08:22). Sedan denna studie genomfördes har underlagsmaterial av bättre kvalitet tagits fram, både vad gäller vinddata och data om vindkraftprojekt i Sverige. Under 2011 togs en ny nationell vindkartering fram som har fyra gånger bättre upplösning än den tidigare vindkarteringen som utnyttjades i potentialbedömningen från Vidare finns sedan augusti 2012 Vindbrukskollen, en databas som redovisar samtliga pågående vindkraftsprojekt i landet. Energimyndigheten har finansierat båda dessa projekt och finner det angeläget att denna information används. Med tillgång till denna information är det möjligt att genomföra en mer kvalificerad bedömning av produktionskostnaderna för vindkraftprojekt i Sverige. 1.2 Avgränsningar Den här studien omfattar endast vindkraftprojekt i Sverige. Då den baseras på data om möjliga vindkraftprojekt från databasen vindbrukskollen har bedömningarna i rapporten samma begränsningar och svagheter som Vindbrukskollen har. Vindbrukskollen uppskattas omfatta 90 % av pågående vindkraftprojekt i Sverige. I bedömningarna av produktionskostnaderna har vi även använt data om medelvindhastigheter från vindkarteringen med MIUU MIUU-modellen har utvecklats av den f.d. meteorologiska institutionen Uppsala universitet, vilken numera så ingår i institutionen för geovetenskaper. MIUU 2011 har använts för den senaste nationella vindkarteringen som genomfördes
11 2 Bakgrund Vindkraften har vuxit kraftigt i världen under det senaste decenniet. I dag finns vindkraft i över 80 av världens länder och den installerade kapaciteten har dubblerats vart tredje år. En viktig orsak till vindkraftens expansion är att produktionskostnaderna har sjunkit kraftigt, så att de nu tillhör ett av de kraftslag som har lägst produktionskostnader. För att ge en bakgrund till de antaganden och resonemang som förs i beräkningarna av produktionskostnaderna för vindkraft i Sverige i kapitel 3 i denna rapport, beskrivs här vilka faktorer som påverkar vindkraftens produktionskostnader och hur kostnadsutvecklingen har sett ut både internationellt och i Sverige. För att sätta potentialbedömningen i ett sammanhang redovisas även några andra bedömningar av potentialen för vindkraft i Sverige som gjorts under de senaste åren. 2.1 Kraftigt ökad installerad kapacitet i världen Fram till 2008 stod Europa och då framför allt Danmark, Tyskland och Spanien, för merparten av den globala expansionen. Sedan 2008 har en stor del av den nya vindkraftskapaciteten installerats i Nordamerika och Kina Installerad effekt, MW Sydamerika 2% Nord - amerika 22% 2013 Europa 38% Asien 37% Australien och oceanien 1% 0 Figur Total installerad effekt i vindkraft i världen samt fördelning av installerad kapacitet Källa: GWEC
12 I slutet av 2013 uppgick den globala installerade effekten till knappt 320 Gigawatt. Av denna stod Europa för knappt 40 %, Nordamerika för 22 % och Asien för 37, varav Kina stod för 30 %. När det gäller ny installerad kapacitet 2013 ökade den mest i Kina, följt av Tyskland och USA och med Sverige på en nionde plats Liten andel havsbaserad vindkraft Trots att det var drygt 20 år sedan den första vindkraftparken till havs byggdes i världen står den havsbaserade vindkraften ännu för en liten del av den totala installerade kapaciteten i världen. År 2013 var den totala installerade effekten i havsbaserad vinkraft MW, vilket motsvarar 2 % av den totala globala installerade kapaciteten i vindkraft. Mer än 90 % av denna installerade kapacitet finns i norra Europa, med Tyskland, Storbritannien och Danmark som ledande länder. 2.2 Vindkraftens produktionskostnader Eftersom uppförande av vindkraftverk innebär stora investeringar består en stor del av produktionskostnaden av kapitalkostnader. Däremot är driftkostnaderna förhållandevis låga, då vindkraften inte har några bränslekostnader. De faktorer som påverkar produktionskostnaderna för ett vindkraftprojekt visas i figuren nedan. Projektets livslängd Kapitalkostnader Kostnader för turbiner, fundament, vägar, projektutveckling mm Vindkraftturbiner och installation Rotordiameter, navhöjd och andra fysiska data Medelvind och övrig karaktäristik för projekt - platsen Kapitalkostnader per år Drift & under - hållskostnader, inkl. markarrende uppföljning av miljövillkor Totala kostnader per år Energiproduktion per år Energikostnader per år Figur Illustration av faktorer som påverkar vindkraftprojekts ekonomi. Källa: Renewable Energy Technologies: Cost Analysis Series, Wind power, Irena June
13 De mest centrala parametrarna som bestämmer produktionskostnaderna är investeringskostnaderna, kapitalkostnaderna, vindresursen på platsen, och turbinernas tekniska egenskaper. Övriga faktorer som påverkar kostnaderna är drift- och underhållskostnader, kostnader för projektutvecklingen, infrastrukturkostnader och kostnader för att uppfylla miljötillståndets krav och säkra markåtkomst. Dessutom påverkar nättariffen, vilken varierar med anslutningsplats. Merparten av investeringskostnaderna består av turbinkostnader, vars andel varierar mellan 64 % och 84 % för landbaserade vindkraftsprojekt i Europa 2. Fördelningen mellan olika kostnadsposter för typiska land- och havsbaserade projekt visas i figuren nedan. Turbinkostnadernas andel av de totala investeringskostnaderna är lägre för havsbaserad vindkraft jämfört med landbaserad. För havsbaserad vindkraft är turbinkostnadernas andel runt 50 %, medan den för landbaserad vindkraft är 65 %, vilket framgår av figurerna nedan. Skillnaden kan förklaras med att kostnaderna för fundament och installation av vindkraftverken är större till havs än på land. Tabell Investeringskostnadernas fördelning på olika kostnadsposter för typiska landbaserad och havsbaserad vindkraftprojekt. Källa: Renewable Energy Technologies: Cost Analysis Series, Wind power, Irena June Landbaserad Andel av investeringskostnad, % Havsbaserad Andel av investeringskostnad, % Turbinkostnader Nätanslutningskostnader Bygg- och anläggningskostnader Övriga investeringskostnader Turbinkostnadernas andel av den totala investeringskostnaden varierar också mellan olika länder. Enligt data från 2012 för några utvalda länder var turbinkostnadernas andel lägst i Kina med 38 % och högst i Sverige med 88 % år I merparten av de undersökta länderna låg dock turbinkostnadernas andel mellan 60 70% av de totala kostnaderna Drift- och underhållskostnader Vilka kostnadsposter som räknas med i drift- och underhållskostnaderna för vindkraftverk kan variera mellan olika källor vilket gör det något vanskligt att redovisa utvecklingstrender för dessa kostnader. Normalt ingår alla kostnader som härrörs till underhåll av ett vindkraftverk som är i drift, men även andra kostnader som uppstår i driftskedet som försäkringar, markarrende, skatter och administrativa 2 EWEA JRC wind status report, Technology, market and economic aspects of wind in Europe, JRC wind status report, Technology, market and economic aspects of wind in Europe,
14 kostnader bör räknas med i dessa kostnader. Drift och underhållskostnaderna kan därför variera mellan 11 % och 30 % av de totala produktionskostnaderna för vindkraft 5. I tabellen nedan redovisas drift och underhållskostnader vid full service för landbaserad vindkraft. Uppgifterna är hämtade från serviceavtal för nya vindkraftparker som Bloombergs New Energy Finance (BNEF) har samlat in. Enligt dessa data har kostnaderna sjunkit med 30 % under perioden Det finns flera förklaringar till att kostnaderna har sjunkit. Dels har konkurrens ökat på eftermarknaden, och dels finns skalfördelar. En annan aspekt är att de stora företag som har investerat i vindkraftparker på senare tid har en bättre förhandlingsposition vid överenskommelser som drift- och underhållsavtal än vad tidigare mindre aktörer hade. En ytterligare orsak är att turbinerna har en högre tillgänglighet idag som ett resultat av turbintillverkarnas satsningar på produkt- och processutveckling, vilket resulterar i minskat behov av service 6. Tabell Drifts- och underhållskostnader för landbaserade vindkraftparker globalt Källa BNEF 2013 och År BNEF 2013 Globalt BNEF 2014 Globalt BNEF % kapacitetsfaktor Euro/kW/år Euro/kW/år Euro/MWh ,82 13, ,6 13, ,82 24,2 11, ,12 26,8 12, ,37 17,3 7, ,56 20,8 9,50 Det finns färre uppgifter om drifts- och underhållskostnaderna för havsbaserad vindkraft, vilket bland annat beror på att antalet vindkraftparker och företag som arbetar med drift- och underhåll till havs är färre. Kostnaderna är högre än för landbaserad vindkraft på grund att det är mer kostsamt att bedriva service av vindkraft till havs. I en studie av vindkraftens produktionskostnader, utförd av IRENA (International Renewable Energy Agency) uppskattas de ligga inom kostnadsintervallet öre/kwh globalt 7. 5 Renewable Energy Technologies: Cost analysis series, Wind Power, Irena, June JRC wind status report, Technology, market and economic aspect of wind energy in Europe, JRC Renewable Energy Technologies: Cost analysis Series, Wind Power, Irena
15 2.2.2 Fullasttimmar Den viktigaste faktorn för kostnadsbilden för ett vindkraftsprojekt är vindförhållanden. För att visa hur kostnadsbilden påverkas av vindförhållanden visas i Figur nedan produktionskostnaderna för landbaserad vindkraft i Sverige som en funktion av antal fullasttimmar. Antalet fullasttimmar beror till stor del på vindförhållanden på den aktuella platsen men också på turbinens tekniska egenskaper. Utvecklingen mot allt större turbiner, med högre torn och större rotorer har lett till att antalet fullasttimmar har kunnat öka. Denna utveckling beskrivs vidare i kapitel 2.3 och i Då antalet fullasttimmar ökar från till minskar produktionskostnaderna med 7 öre, från 63 till 56 öre/kwh. Vid fullasttimmar sjunker produktionskostnaderna ytterligare till 50 öre/kwh. För att uppnå fullasttimmar krävs dock goda vindförhållanden med medelvindar på minst 7,8 m/s (se vidare 3.3.6) Produktionskostnad, öre/kwh Fullasttimmar Figur Beräknad produktionskostnader för vindkraft i Sverige, som en funktion av antalet fullasttimmar. Källa: Egna beräkningar. Anm: I beräkningarna utgås från antagande om en klass II turbin 3,2 MW, de totala investeringskostnaderna sätts till kr/kw, drift och underhållskostnaderna 15 öre/kwh och kalkylräntan är 8 % och livslängden 20 år. 2.3 Utveckling av de globala produktionskostnaderna för vindkraft Från 1980-talet och fram till i början av 2000-talet har vindkraftens investeringskostnader sjunkit kraftigt. Det har resulterat i en dramatisk reduktion av produktionskostnaderna för landbaserad vindkraft under denna period. Data från tre olika utvärderingar av produktionskostnadernas historiska utveckling (Lawrence Berkley National Laboratory och National Renewable Energy Laboratory, Lemming et al, (2009) och DEA (1999)) visar att produktionskostnaderna minskade med mer än en faktor tre under perioden, från mer än 150 USD/MWh i början av talet till ungefär 50 USD/MWh vid 2000-talets början, vilket visas i Figur
16 Figur Uppskattade produktionskostnaderna för landbaserad vindkraft mellan 1980 och 2009 i USA och Europa, exklusive styrmedel, 2010 USD/MWh. Källa: IEA Wind Task 26, The past and Future Cost of Wind Energy, IEA Förklaringen till denna kostnadsutveckling är att den tekniska utvecklingen har gjort det möjligt att utveckla större turbiner till en lägre kostnad. Utvecklingen ledde även till sjunkande kostnader hos komponenttillverkare och projektörer. Vindkraften präglas dessutom fortfarande av skalfördelar i och med att utbytet till större turbiner hittills lett till att effektiviteten ökat mer än kostnaderna. Mellan 1980 och 2000-talets början ökade turbinstorlekarna från 75 kw till mer än kw i installerad effekt, vidare ökade rotordiameterna från 17 till 70 meter och verken höjd från 20 till 65 meter, vilket visas i Figur Större turbiner gör det möjligt att utnyttja vindresurserna mer effektivt. Med högre torn kommer rotorerna på höjder där turbulensen är mindre och medelvindhastigheter är högre. Större rotordiametrar gör att verken kan producera mer elenergi jämfört med en mindre rotor. Figur Några typiska turbinutformningar under perioden 1980 till Källa NREL. 14
17 I början av 2000-talet bröts trenden med sjunkande kostnader och produktionskostnaderna började istället stiga. Detta trendbrott berodde på att priserna på vindturbiner börjat öka, vilket i sin tur kan förklaras med flera faktorer. Både råvarupriser och kostnader för arbetskraft steg under perioden och dessutom ökade vinsterna hos turbintillverkarna. Även trenden mot att utnyttja allt större turbiner bidrog till att turbinskostnaderna ökade. Från och med omkring år 2009 vände sedan turbinpriserna nedåt igen, vilket resulterade i att produktionskostnaderna för vindkraft åter började sjunka. Under perioden sjönk produktionskostnaderna för landbaserad vindkraft med 30 % uttryckt i svenska kronor. Bidragande orsaker till att kostnaderna åter började sjunka var överkapacitet hos turbintillverkarna, sjunkande råvarupriser på grund av den finansiella krisen och ökad konkurrens. Den genomsnittliga globala produktionskostnadsnivån för landbaserad vindkraft låg enligt dessa uppgifter på omkring 55 öre/kwh. Utvecklingen för havsbaserad vindkraft ser annorlunda ut än för landbaserad vindkraft. Produktionskostnaderna har under perioden ökat med 17 % räknat i svenska kronor, medan produktionskostnaderna för landbaserad vindkraft minskat med 30 %. Ökningen kan främst förklaras av att investeringskostnaderna för vindkraftprojekt har ökat, vilket i sin tur beror på att många parker idag byggs på större avstånd från land än tidigare. Ett större avstånd till land innebär ökade kostnader i alla led från turbiner och fundament till elanslutning och drift och underhållskostnader. Den genomsnittliga globala produktionskostnaden för havsbaserad vindkraft uppgår till 137 öre/kwh, således mer än dubbelt så hög som den för landbaserad vindkraft. Utvecklingen för produktionskostnaderna för både land och havsbaserad vindkraft under perioden visas i Figur Figur Utveckling av produktionskostnader för vindkraft i världen , öre/kwh, löpande priser. Källa: BNEF
18 2.3.1 Jämförelse med andra kraftproduktionslag Utvecklingen mot allt större och effektivare vindkraftturbiner, materialutveckling och ökad erfarenhet av projektutveckling tillsammans med en ökad konkurrens på vindkraftmarknaden har lett till att vindkraftens produktionskostnader kunnat sjunka kraftigt. Landbaserad vindkraft är idag ett av de kraftslag som har lägst produktionskostnader, vilket visas i Figur nedan. Den genomsnittliga produktionskostnadsnivån i världen för landbaserad vindkraft ligger på omkring 55 öre/kwh och kostnadsintervallet sträcker sig från 24 till 121 öre/kwh. Det är en lägre genomsnittskostnad än kolkondensanläggningar och ungefär på samma nivå som naturgaskombianläggningar globalt. Havsbaserad vindkraft är dock ännu ett förhållandevis dyrt kraftslag. Den genomsnittliga kostnadsnivån ligger omkring 137 öre/kwh, mer än dubbelt så högt som för landbaserad vindkraft. öre/kwh Produktionskostnadsintervall Medelscenario Figur Produktionskostnader vid utbyggnad för olika kraftslag, uttryckta som kostnadsintervall och med ett medelscenario för varje kraftslag. Källa: BNEF januari Anm. Kostnadsintervallen är uppbyggda av projektdata från typiska projekt på några regionala nyckelmarknader. Medelscenariot består av en blandning av indata från konkurrenskraftiga projekt på mogna marknader. 2.4 Vindkraft i Sverige Efter många år med låg utbyggnadstakt tog vindkraftsutbyggnaden i Sverige fart runt år 2007, vilket visas i figuren Figur Sedan 2007 har den installerade effekten gått från drygt MW installerad effekt till att i slutet av år 2013 uppgå till drygt MW. Totalt producerade vindkraften knappt 10 TWh 2013, vilket motsvarar 7 % av Sveriges elproduktion 8. 8 Mer om vindkraftens produktion, utbyggnad och systemeffekter finns i Vindkraftstatistik 2013, ES2014:02. 16
19 Den havsbaserade vindkraften står ännu för en marginell del av vindkraftutbyggnaden i Sverige. Det finns idag sex havsbaserade vindkraftparker som år 2013 producerade 555 GWh. Av denna produktion stod Vattenfalls vindkraftpark Lillegrund i Öresund för drygt 320 GWh. Den senast byggda vindkraftparken är E.ONs park Kårehamn utanför Ölands nordliga kust, som togs i drift En utförligare beskrivning av befintliga och planerade vindkraftparker till havs redovisas i bilaga Figur Utvecklingen av installerad effekt och antal vindkraftverk i Sverige Källa: Vindkraftstatistik 2013, Energimyndigheten Turbinstorlek och kapacitetsfaktor Enligt Vindstat, driftstatistiken för vindkraft, vilken omfattar cirka 60 % av alla vindkraftverk i Sverige, har antalet verk som är större än 2 megawatt ökat kraftigt på den svenska marknaden under de sju senaste åren. Under 2013 var medeleffekten för de verk som togs i drift under året 2,285 megawatt. Den vanligaste rotordiametern uppgick till mellan 80 till 95 meter. Den genomsnittliga kapacitetsfaktorn var 25,3 % och tillgängligheten 95 % under året. Kapacitetsfaktorn uttrycker hur många fullasttimmar som vindkraftverket har gått av årets samtliga timmar. Trenden i Sverige skiljer sig inte från trenden på den globala vindkraftsmarknaden. Kapacitetsfaktorn ökar allteftersom tekniken utvecklas och allt högre torn och bättre utvalda platser gör att turbinerna kan placeras i lägen där vindförhållanden är bättre. En förbättrad och utvecklad driftteknik bidrar också till ökad effektivitet Utveckling av produktionskostnaderna för landbaserad vindkraft i Sverige Det finns inga officiella data som visar hur kostnadsutvecklingen för vindkraft har sett ut i Sverige. Produktionskostnaderna för vindkraft har dock uppskattats vid flera tillfällen i Elforsks rapportserie El från nya anläggningar, vilken analyserar produktionskostnaderna för alla typer av nya elproduktionsanläggningar. 17
20 Enligt uppskattningarna i dessa rapporter har det inte skett några produktionskostnadsminskningar i svensk vindkraft under år 2000 till 2011, snarare har kostnaderna ökat. En förklaring till det är troligen att man i 2011 års rapport använde kostnads data från 2010 och att trenden med sjunkande kostnader internationellt då ännu inte hade nått Sverige. I Figur och Figur visas uppskattade produktionskostnader för små respektive medelstora vindkraftverk på land i Sverige enligt Elforsks rapporter El från nya anläggningar. Vindkraftverk 0,6 1 MW öre/kwh 70,0 60,0 50,0 40,0 30,0 20,0 10,0 0,0 Elforsk 2000 Elforsk 2003 Elforsk 2007 Elforsk 2011 Figur Produktionskostnader för mindre vindkraftverk (0,6 1 MW) på land enligt Elforks rapportserie El från nya anläggningar åren 2000, 2003, 2007 och 2011, 2010 års priser. Källa: Elforsk. 70,0 60,0 öre/kwh 50,0 40,0 30,0 20,0 10,0 3 MW 2 MW 0,0 Elforsk 2003 Elforsk 2007 Elforsk 2011 Figur Produktionskostnader för medelstora vindkraftverk (2 3 MW) på land enligt Elforks rapportserie El från nya anläggningar åren 2003, 2007 och 2011, 2010 års priser. Källa: Elforsk. Enligt den senaste Elforskrapporten låg produktionskostnaderna för mindre vindkraftverk på land på 57 öre/kwh, medan kostnaderna för medelstora anläggningar låg i intervallet öre/kwh år När det gäller havsbaserad vindkraft uppskattades produktionskostnadsnivån i Sverige ligga inom intervallet öre/kwh. 18
21 120,0 100,0 öre/kwh 80,0 60,0 40,0 5 MW 2-3 MW 20,0 0,0 Elforsk 2007 Elforsk 2011 Figur Produktionskostnader för havsbaserad vindkraft i Sverige (2 5 MW) enligt Elforsks rapportserie El från nya anläggningar åren 2007 och 2011, 2010 års priser. Källa: Elforsk. Enligt branschorganisationen Svensk Vindenergi 9 har produktionskostnaderna för landbaserad vindkraft i Sverige sjunkit sedan Det beror på att turbinspriserna har sjunkit samtidigt som turbinerna har blivit effektivare. Dessutom har kronan stärkts i förhållande till andra valutor, vilket gjort importen av vindkraftverken billigare. Turbinernas ökade effektivitet kan visas med ett nyckeltal kallat fullasttimmar. Begreppet utgår från energiproduktion och generatorns märkeffekt och anger det antal drifttimmar på full effekt som krävs för att nå den faktiska produktionen. Fullasttimmarna har ökat under hela 2000-talet. Vindkraftverk som togs i drift 2004 hade i genomsnitt fullasttimmar, medan verk som togs i drift 2012 hade fullasttimmar, vilket visas i figuren nedan Figur Genomsnittligt antal fullasttimmar för vindkraftverk, fördelat på vindkraftverkens drifttagningsår. Källa: Ceasarregistret, Energimyndigheten Enligt en presentation gjord på Nätverket för vindbruks årliga konferens på Balingsholm 3 okt
22 2.4.3 Kostnadsintervall i MARKAL-NORDIC-modellen Energimyndigheten har i de senaste långsiktsprognoserna och i flera andra marknadsanalyser använt MARKAL-NORDIC-modellens utbudskurva för vindkraft i Sverige. Enligt denna utbudskurva uppgår produktionskostnaderna för vindkraftprojekt i Sverige till mellan öre/kwh. Kurvan baseras på Elforsks studie Vindkraft i framtiden (2008). Produktionskostnadsnivån som används i MARKAL-NORDIC modellen har dock höjts jämfört med 2008 års studie. Figur Utbudskurva för ny vindkraft i Sverige för modellår 2016 och framåt. Källa: Beräkningar med Markal-Nordic inför Långsiktsprognos 2012, Profu En uppskattning av produktionskostnaderna för havsbaserad vindkraft har också gjorts i en rapport som konsultföretaget Thema Consulting Group gjorde för Nordiska ministerrådets arbetsgrupp för förnybar energi I rapporten uppskattades kostnaden och trolig elproduktion för enskilda projekt avseende havsbaserad vindkraft. Kostnaden för svensk havsbaserad vindkraft är enligt figuren nedan mellan 95 och 120 /MWh vilket motsvarar cirka öre/kwh. Figur Långsiktig marginalkostnad, LRMC eller LCoE för nordiska projekt för havsbaserad vindkraft. Källa: Thema Consulting Group. 10 Thema Consulting Group (2013). Offshore wind farms as joint projects, ISBN nr , Thema Report
23 2.4.4 Högre turbinpriser i Norden än i övriga Europa Enligt Bloombergs New Energy Finance, som sedan 2009 samlar in marknadsdata på turbinpriser i hela världen utifrån leveransavtal, är turbinspriserna i Norden högre än i andra delar av Europa. Det genomsnittliga turbinpriset för leveranser under första halvåret 2013 var 9,51 miljoner SEK/MW i Norden jämfört med 7,51 miljoner SEK/MW i Frankrike, 8,0 miljoner SEK/MW i centrala och östra Europa och 6,92 miljoner SEK/MW i Storbritannien 11. Eftersom turbinspriserna står för mellan 50 65% av de totala kostnaderna för vindkraftsprojekt, har dessa stor betydelse för de totala produktionskostnaderna. I en marknadsanalys från mars 2014 uppskattar Bloombergs New Energy Finance de genomsnittliga produktionskostnaderna för vindkraft i Sverige till 57 öre/kwh Potential för vindkraft i Sverige Vid bedömningar av potentialer är det viktigt att definiera vilken typ av potential som avses, eftersom begreppet potential kan definieras på flera olika sätt. Boyle (2004) delar upp potentialen i fyra delar som fritt översatt är tillgängliga resurser, teknisk potential, praktisk genomförbar potential samt ekonomisk potential. Tillgängliga resurser är själva energikällans energiinnehåll. Den tekniska potentialen tar hänsyn till hur mycket av den tillgängliga resursen som verkligen kan utnyttjas med tillgänglig mogen teknik. Hänsyn tas också till att det inte går att bygga på vägar, i sjöar eller exempelvis en nationalpark. Nästa steg är den praktiskt genomförbara potentialen som även tittar på begränsningar i elnätet och eventuella problem med intermittent produktion. Även social acceptans, begränsade resurser och möjligheten att få tillstånd beaktas. Begränsningar i resurser eller tillståndsprocesser kan medföra att det inte går att bygga mer än ett visst antal TWh per år. Potentialen är oftast uppritad på en kostnadskurva. Härifrån kan den ekonomiska potentialen härledas genom antaganden om olika elpriser och stödnivåer. Den potentialbedömning som det ofta refereras till är Elforsks rapport Vindkraft i framtiden (2008). I denna studie har potentialen för vindkraft uppskattats, baserat på en GIS-analys, där bland annat hänsyn har tagits till ytor där det inte går att bygga eller där det finns konflikter av olika slag. Beräkningarna visar en total teknisk vindkraftpotential på 510 TWh per år på land och 46 TWh per år till havs. I studien anges dock att den beräknade tekniska potentialen bör betraktas som teoretisk, eftersom den bygger på ett antagande om möjlig installerad effekt per kvadratkilometer som visat sig vara för allt för hög. För att ta fram en mer praktisk potential gjordes även en känslighetsanalys i studien, där potentialen skalades ned till att endast omfatta 10 % av den ursprungliga tekniska potentialen i referensfallet, det vill säga 50 TWh landbaserad vindkraft och cirka 5 TWh havsbaserad vindkraft. Potentialen visas i figuren nedan. 11 Wind Turbine Price Index, BNEF nov 2013, Omräknat från Euro, 1 Euro = 8,34 SEK (mars 2013) 12 Sweden Fans More Wind with REC over supply, BNEF feb 2014, omräknat från Euro, 1 Euro = 8,86 SEK (feb 2014) 21
24 Figur Produktionskostnad och potential för vindkraft. Figur från Samarbetsmekanismer enligt EU:s förnybartdirektiv, ER 2010:18. Kostnaderna är inte uppdaterade för dagens turbiner. Källa: Vindkraft i framtiden, Elforsk I flera av Energimyndighetens analyser under de senaste åren har den begränsade potentialen från Elforsk rapport 2008 använts, bland annat i Samarbetsmekanismer enligt EU:s förnybartdirektiv (ER 2010:18) och i Långsiktsprognos 2012 (ER 2013:03). Ett annat sätt att uppskatta möjlig produktion från vindkraft är att undersöka tillståndsansökningar och tillståndsbeslut för vindkraftprojekt. På så sätt tas hänsyn till vad som är praktiskt genomförbart. En sådan bedömning genomfördes i samband med Kontrollstation för elcertifikatsystemet , vilket visas i tabellen nedan. Tabell Potential för vindkraft i Sverige baserat på de projekt som finns i någon fas av tillståndsprocessen. Källa: Energimyndigheten 2014 Landbaserad vindkraft Under prövning 71 Tillståndsgiven 17,0 Okänd status 7,8 Havsbaserad vindkraft Under prövning 17,6 Tillståndsgiven 8,5 Totalt 121,9 Möjlig produktion Enligt denna bedömning uppskattas de redan tillståndsgivna landbaserade vindkraftsprojekten till ungefär 17 TWh och omfattningen på projekt under prövning bedöms vara ungefär 70 TWh. Vidare skulle det kunna produceras knappt 9 TWh i de havsbaserade vindkraftparker som har fått tillstånd och ytterligare 18 TWh i de projekt som är under prövning 14. Den totala potentialen för både landbaserad och havsbaserad vindkraft uppskattades till 122 TWh. 13 Kontrollstation för elcertifikatsystemet 2015; Energimyndigheten ER 2014:04 14 Uppgiften om möjlig produktion i havsbaserade vindkraftparker under prövning har justerats från 18 till TWh i bilaga 3 p.g.a. nya uppgifter framkommit om möjlig produktion i projektet Södra Midsjöbankarna. 22
25 3 Metod Beräkningarna av potentialen i den här rapporten utgår från projektdata i vindbrukskollen. Fördelen med detta angreppssätt är att det gör det möjligt att ta fram en potential som utgår från verkliga projekt. Detta eftersom Vindbrukskollen omfattar de flesta projekt (ca 90 %) som är i någon fas av tillståndsprocessen (tillstånd eller anmälan enligt miljöbalken eller bygglov), vilket innebär att projektörerna bedömt dessa projekt som möjliga att utveckla. Det faktum att alla projekt inte kommer att få tillstånd eller byggas beaktas i en känslighetsanalys som redovisas i Arbetsprocess Uppgifter om aktuella projekt hämtades in från databasen Vindbrukskollen. Projektdata har länkats till vinddata för att på så sätt kompletteras med information som krävs för att göra skattningar av tillgången på projekt i olika områden och vindlägen. Utöver befintliga data har tekniska och ekonomiska beräkningsantaganden ansatts. Antaganden har gjorts baserade på bästa tillgängliga data. Bland annat har intervjuer genomförts med flertalet marknadsaktörer i olika led av värdekedjan, så som projektutvecklare, projektförsäljare, finanseringskonsulter, riskkapitalägare, banker. Vidare har marknadsinformation köpts in från Bloombergs New Energy Finance (BNEF). Antaganden har sedan granskats internt i diskussioner med projektets styrgrupp och arbetsgrupp samt externt vid en workshop som arrangerades i april Utifrån ovan nämnda data och antaganden har den sammanlagda ytan för tillgängliga projekt sammanställts och sorterats utifrån medelvind. Därefter har en möjlig framtida effekt och energiproduktion beräknats. Beräkningsmodellen, som har utformats av Energimyndigheten, använder en effektkurva och en sannolik vindhastighetsfördelning för att beräkna möjlig energiproduktion vid olika vindlägen. För att beskriva en kostnadskurva för vindkraften i Sverige behöver även ekonomiska beräkningar och antaganden göras. Utifrån dessa beräkningar och antaganden har sedan produktionskostnaden, motsvarande det engelska begreppet LCoE, levelixed cost of energy beräknats. De ekonomiska beräkningar och antaganden som gjorts utgår från intervjuer med branschen och diskussioner med referensgrupperna. Det bör också sägas att nyckelantaganden i möjligaste mån har harmoniserats med Elforsks pågående projekt El från nya anläggningar. Känsligheten i antaganden visas i ett antal känslighetsanalyser efter resultatet. 15 På workshopen deltog Elforsk, Svensk Kraftmäkling, Svensk Vindenergi och Profu. 23
26 3.2 Vindbrukskollen som datakälla I Vindbrukskollen finns projekt (mars 2014). Av dessa var landbaserad och 27 havsbaserade projekt. I potentialbedömningen ingår endast de landbaserade projekten, vilket motsvarar 90 % av den sammanlagda projektarean. Projekten har även sorterats utifrån ärendestatusen, som visar hur långt projekten kommit i tillståndsprocessen. Endast de projekt där ansökan behandlas och de som fått tillstånd har tagits med i potentialberäkningarna, medan projekt där verken redan har uppförts, ansökan har återtagits och de som fått avslag har sorterats bort. Detta har inneburit att projekt ingår i analysen, motsvarande 78 % av den sammanlagda projektarean. En mer detaljerad beskrivning av vindbrukskollens data redovisas i bilaga Tekniska antaganden Vindkartering I studien används vinddata från MIUU vindkartering 2011 på 120 meters höjd. Den karteringen har sammantaget bedömts vara mest relevant för de analyser som valts att göra. Utifrån vindkarteringens upplösning har sedan ett viktat medelvärde för varje projekt beräknats och projekten tilldelats en medelvind. I vindkrafteringen finns avvikelser men de har inte bedömts vara systematiska. Däremot kan stora projekt komma att få en förhållandevis låg medelvind eftersom ett stort område innefattar både lågvinds- och högvindsytor. Exempelvis innefattar ett stort område med ett antal kullar eller bergstoppar även lågvindsområden i form av dalar och mellanliggande ytor Infrastruktur I den här studien görs ingen anpassning av kostnader utifrån läge och relation till befintlig infrastruktur. Eftersom antalet projekt i analysen är så stort och eftersom projekten är från en verklig projektdatabas antas infrastrukturkostnaderna variera slumpmässigt. Andra potentialbedömningar har ibland utgått från en storskalig geografisk analys vilket gör den infrastrukturkostnadsparametern viktigare Effekttäthet Varje yta kan antas rymma ett visst antal vindkraftverk. Antagandet ska här betraktas både som det antal verk som ryms på en km 2 och som den effekt som är möjlig att utvinna ur varje del markarea utan att vindresursen på platsen minskar okontrollerat. Notera att antaganden om effekttäthet står för sig själv och inte ska förväxlas med antaganden om turbintyp. Antagandet är känsligt för beräkningen. Vindkraft leder till att den lokala vindresursen förändras och ger upphov till s.k. vakeffekter och förluster i parkverkningsgrad på grund av lä. Det finns olika ansatser för att studera minskningen i en vindresurs p.g.a. utnyttjandet av den. Samtidigt beror förlusterna i en begränsad park främst på vindkraftparkens utformning och det är sannolikt att marknads- 24
27 aktörerna kommer att välja sådan utformning som ger hög avkastning. Detta avvägande påverkar då tillgänglig effekt och energi snarare än kostnaden för en producerad kilowattimme. För att ta hänsyn till båda dessa omständigheter definieras i detta projekt effekten utifrån det data som finns i vindbrukskollen angående installerad effekt per yta och ett antagande om att en turbin motsvarar 2 MW. Antal verk per km 2 har skattats genom att beräkna medelvärde och medianvärde för antal verk per km 2 för projekten i vindbrukskollen. Medelvärdet är 3,6 verk/km 2. Beräkningen beskrivs utförligare i bilaga 1. Således blir antagandet för effekttätheten 3,6 x 2 MW = 7,2 MW/ km Vindresursberäkning och tillgänglighet Utifrån medelvinden beräknas vindresursen som antal timmar en viss vindstyrka inträffar på navhöjd utifrån en Rayleighfördelning, d.v.s. en Weibulfördelning 17 där formparametern satts till 2. 0,12 Sannolikhet [ P(u)] 0,1 0,08 0,06 0,04 0, Vindhastighet [m/s] Figur Rayleighfördelning för medelvinden 7 m/s. 16 Som referens kan anges att rapporten Vindkraft i framtiden använder en effekttäthet på 12,1 5,2 MW/ km 2 för projekt med en area på km För att beräkna vindens energihåll på en plats måste hänsyn tas till vindhastigheternas olika frekvensfördelning. Det görs med en sannolikhetsfördelning som heter Weibulfördelning. Rayleighfördelningen är en specialvariant av Weibullfördelningen som definieras av att den parameter som kallas formfaktor antas vara 2. Detta är ett brukligt antagande när platsen inte är specificerad och ger den mjuka bulligheten i början av kurvan. 25
28 3.3.5 Effektkurva och turbintyp Navhöjden antas vara densamma som höjden för vindkarteringen, 120 meter. Effektkurvan har tagits fram utgående från ett genomsnitt av några typiska IEC klass II-turbiner aktuella idag för den svenska marknaden 18. Karakteristiska mått för en sådan turbin är navhöjd på 120 m, rotordiameter på m och generatoreffekt på 3,2 MW. Den genomsnittliga effektkurvan ser ut som följer Effekt [kw] Vindhastighet [m/s] Figur Genomsnittlig effektkurva som använts i potentialberäkningarna. Källa: egen bearbetning av data från Siemens, Vestas och Gamesa. För att även beräkna en framtida potential har en klass III-turbin använts. Detta för att fånga en sannolik teknikutveckling som går mot ännu större turbiner, en lägre effekttäthet 19 (power density) och ett ökande antal fullasttimmar. Denna potential redovisas endast som en känslighetsanalys i kapitel 4.2.6, varför inte effektkurvan ses tillräckligt relevant för att redovisas. Framtidsturbinens fullasttimmar redovisas dock i figur nedan Fullasttimmar Fullasttimmarna speglar elproduktionen för en viss effekt och har beräknats som produkten av vindresursen och effektkurvan. Ju högre medelvind desto fler fullasttimmar. Antagandet är känsligt i flera aspekter: Det är osannolikt att en klass II-turbin byggs i de allra bästa vindlägena. Användandet av fullasttimmar beräknade från samma effektkurva oavsett medelvind motiveras med antagandet att det projektet i det bästa vindläget har andra produktionsfördelar som modellen inte fångar, t.ex. lägre investeringskostnader då navhöjden kan vara lägre. Resonemanget är grovt, men bedöms ändå leda till rätt effekter i beräkningsmodellen: De projekt där det blåser bäst har, allt annat lika, den billigaste vindresursen. 18 Källa: Uppgifter från Siemens, Vestas och Gamesa. IEC Klass II står för International electrotechnical commission och anger tekniskt standard för vindkraftverk som baseras på många olika parametrar såsom medelvind, turbulens, terrängens lutning, luftens densitet. Klass I, som är den högsta klassen, omfattar turbiner som är utformade för att tåla medelvindar upp till 10 m/s och klass II-turbiner upp till 8,5 m/s. 19 Effekttäthetuttrycker installerad effekt per yta och mäts i W/m 2. 26
29 Effektkurvorna är utprövade enligt gängse standard 20 men vid verklig drift kan en viss avvikelse från det teoretiska elkraftutbytet förväntas. Avvikelserna kan bero på vindprofilen för projektet, turbulensintensiteten, avvikelser i tillgänglighet och styr- och reglerfunktioner samt elektriska förluster i vindkraftverk och parkinternt nät innan utmatningspunkt. Detta har här hanterats så att det teoretiska utbytet, antalet fullasttimmar, justerats ner med 10 % i referensfallet enligt redovisning i kapitel nedan. För att fånga effekterna av olika projekteringsfall visas en känslighetsanalys av olika parkverkningsgrader. Notera särskilt att kurvorna i verklig projektering inte är giltiga utanför sitt certifieringsintervall. För den översta kurvan är detta i dagsläget 7,5 m/s och för de fyra undre kurvorna är det 8,5 som är max årsmedelvind givet att andra villkor är uppfyllda. Det innebär att ett antal ekvivalenta fullasttimmar överstigande h/år i dagsläget är mycket osannolikt. Enligt tidigare resonemang finns det dock en poäng i att, för denna analys, låta kurvorna vara giltiga utanför certifieringsintervallet då projekt med bättre vind antas mer fördelaktiga av andra anledningar. Detta antas inte påverka produktionskostnaden i någon större utsträckning. Det leder till att produktionen i de högre vindkategorierna (under 8,5 m/s för klass II, respektive under 7,5 m/s för klass III) överskattas något då turbiner med en annan effektkurva (klass I) krävs. Detta är dock en faktor som antas vara försumbar Antal fullasttimmar Framtidsturbin, teknikutveckling Genomsnittlig IEC II turbin, teorektiskt utbyte Bästa fall, 95 % totalverkningsgrad Referensfall, totalverkningsgrad 90 % Sämsta fall, totalverkningsgrad 80 % 0 6,0 6,5 7,0 7,5 8,0 8,5 9,0 9,5 Medelvind [m/s] Figur Fullasttimmar som funktion av medelvind. Kurvorna visar hur antalet fullasttimmar varierar med vindhastigheten för olika turbiner och totalverkningsgrader Tillgänglighet och förluster Den teoretiska effektkurvan är utprovad under mycket kontrollerade förhållanden och med få förluster. Den kommer därför aldrig att vara helt representativ i ett verkligt fall. I det här arbetet antas skillnaden mellan effektkurvan och faktisk produktion vara 3 %. 20 IEC
30 Effekttäthet är en annan parameter som ger upphov till förluster eftersom allt nyttjande av vindens energi minskar denna för omgivande verk. Minskningen i tillgänglig energi påverkas av många faktorer och bland annat av hur tätt turbiner byggs. I referensfallet antas förlusterna p.g.a. given effekttäthet, ofta kallat parkverkningsgradsförluster, vara 5 %. För att fånga avvikelser från teoretisk produktion på grund av t.ex. stillestånd används begreppet tillgänglighet. Ett stillestånd kan till exempel bero på störning eller service. Här antas förluster pga. stillestånd vara 2 %. Totalt ger detta 10 % förluster i referensfallet. I bästa fallet antas 5 % förluster och i sämsta fallet antas 20 % förluster. Produktionsberäkningar utförs således genom att ansätta 90 procent av fullasttimmarna för en given vindhastighet. 3.4 Ekonomiska antagaganden Kostnad för turbinen Kostnaden för att bygga vindkraft uttrycks som en specifik kostnad [Mkr/MW]. Kostnaden har skattats dels genom data i BNEFs projektdatabas och dels genom intervjuer med branschen. Notera att turbintypen är viktig för kostnaden. Antagandet om sjunkande specifik kostnad är bara relevant om vi antar att allt annat är lika. I den här studien antar vi en turbin i teknisk framkant, vilken ger ett högt utbyte per investerad krona men inte nödvändigtvis en lägre kostnad per installerad effektenhet. I den här studien antar vi 9 Mkr/MW för referensturbinen. Detta blir 12 Mkr/MW inklusive infrastukturkostnader Infrastrukturkostnad Kostnader för infrastruktur och anläggning benämns ofta för de engelska begreppen balance of plant och civil works i andra studier. I BNEFs projektdatabas finns inga uppgifter för detta och uppgifterna från de marknadsaktörer som intervjuats pekar på stora variationer som är svåra att fånga på ett bra sätt i beräkningarna. Närhet till väg eller elnät är delvis relevanta som beräkningsgrund men det är snarare avståndet till ett elnät med ledig kapacitet och vägarnas klass som avgör kostnaderna. Kostnaden för infrastruktur skattas till 25 % av totalkostnaden, d.v.s. 3 Mkr per installerad MW. Infrastrukturkostnaderna antas variera slumpmässigt över alla projekt. Totala specifika investeringskostnaden blir 12 Mkr/MW Kalkylränta utifrån WACC Kalkylräntan som används för att beräkna kapitalkostnaden utgår från en ett viktat medelvärde för nominella räntor i ett antaget finansieringsupplägg och benämns WACC, weighted average capital cost. Här används beteckningen (r WACC ) 28
31 Ett viktat medelvärde beräknas generellt med formeln: I vårt fall motsvaras r 1 av räntan på riskkapitalet eller det egna kapitalet och den första kvoten motsvarar riskkapitalet eller det egna kapitalets andel. r 2 motsvaras av bankräntan och den andra kvoten motsvarar bankkreditens andel i finansieringen. Således får den ränta som används på största delen av kapitalet störst genomslag, vilket illustreras i Tabell nedan. Utifrån kalkylräntans viktade medelvärde r WACC, avkastningstiden och totalinvesteringen definieras en årlig driftkostnad för kapitalet som benämns CRF (r CRF ), capital recovery factor. CRF är ett mått på hur mycket krediterna inklusive avskrivningen kostar årligen. Är CRF 10 % kommer vi på 20 år att ha betalat 200 % av investeringen eftersom kapitalkostnaden nominellt då är lika stor som investeringen. I tabellen nedan visas de beräkningar för r WACC och r CRF som används i referensscenariot respektive känslighetsfallen låg kapitalkostnad och hög kapitalkostnad. Tabellen visar hur de ingående parametrarna påverkar kapitalets årskostnad. Tabell Parametrar som påverkar de årliga kapitalkostnaderna. Ränta riskkapital eget kapital r 1 Andel eget kapital Bankränta r 2 Andel bankkredit WACC r WACC CRF r CRF 14 % 50 % 6,00 % 50 % 10,0 % 11,7 % % 35 % 5,80 % 65 % 8,0 % 10,2 % 20 6,0 % 100 % 5,50 % 0 % 6,0 % 8,7 % 20 Ekonomisk livslängd [år] De olika kapitaluppläggen i matrisen ovan skall ses som representativa för olika typer av finansiering utan att för den skull betyda att det går att förutsäga kostnaderna för en enskild finansiering. Samtliga räntor är nominella. r WACC = 10 % utgår från antagandet om en projektfinansiering där avkastningskravet på eget kapital (se kolumnen Ränta på eget kapital) är högt och andelen bankfinansiering är lågt. r WACC = 8 % utgår från antagandet om en finansiering av en part med stora egna tillgångar som kan sättas i säkerhet för krediterna. Här är avkastingskravet på eget kapital något lägre och andelen banklån högre. r WACC = 6 % utgår från ett upplägg med en part som äger hela riskkapitalet och som kräver låg avkastning på eget kapital. Här är ingen extern kreditgivare delaktig och aktörens avkastningskrav sätter ensamt nivån på kalkylräntan. 29
Produktionskostnads -bedömning för vindkraft i Sverige ER 2014:16
Produktionskostnads -bedömning för vindkraft i Sverige ER 2014:16 Böcker och rapporter utgivna av Statens energimyndighet kan beställas via www.energimyndigheten.se Orderfax: 08-505 933 99 e-post: energimyndigheten@cm.se
ER 2016:17. Produktionskostnader för vindkraft i Sverige
ER 2016:17 Produktionskostnader för vindkraft i Sverige Böcker och rapporter utgivna av Statens energimyndighet kan beställas via www.energimyndigheten.se Orderfax: 08-505 933 99 e-post: energimyndigheten@arkitektkopia.se
Yttrande till ER 2015-12 "Havsbaserad Vindkraft, Regeringsuppdrag 2015" av Energimyndigheten
Stockholm den 21 juli 2015 Till: Miljö och energidepartementet m.registrator@regeringskansliet.se m.remisser@regeringskansliet.se Er referens: M2015/2349/Ee wpd Offshore Stockholm AB Surbrunnsgatan 12
Havsbaserad vindkraft Regeringsuppdrag 2015 ER 2015:12 Böcker och rapporter utgivna av Statens energimyndighet kan beställas via www.energimyndigheten.se Orderfax: 08-505 933 99 e-post: energimyndigheten@cm.se
Produktionskostnader. vindkraft i Sverige ER 2016:17
Produktionskostnader för vindkraft i Sverige ER 2016:17 Böcker och rapporter utgivna av Statens energimyndighet kan beställas via www.energimyndigheten.se Orderfax: 08-505 933 99 e-post: energimyndigheten@cm.se