Denne artikel handler om året 1798.
1798 efter emne
1798 i forskellige kalendere
Fransk republikansk kalender 6–7
Bengali kalender 1205
Britisk Regnal år 38 Geo. 3 - 39 Geo. 3
Byzantinsk kalender 7306–7307
Hebraisk kalender 5558–5559
Minguo kalender 114 før ROC
Thai solkalender 2340–2341
(kvindelig brand- Snake )
Wikimedia Commons har medier relateret til 1798 .
1798 ( MDCCXCVIII ) var et almindeligt år, der startede mandag i den gregorianske kalender og et fælles år, der startede på fredag i den julianske kalender , det 1798. år af den fælles tid (CE) og Anno Domini (AD) betegnelser, det 798. år af 2. årtusinde , det 98. år af det 18. århundrede og det 9. år af 1790'erne . Fra starten af ​​1798 lå den gregorianske kalender 11 dage foran den julianske kalender, som forblev i lokal anvendelse indtil 1923.
Januar - Eli Whitney indgår kontrakter med den amerikanske føderale regering om 10.000 musketter, som han producerer med udskiftelige dele .
4. januar - Constantine Hangerli kommer ind i Bukarest , som prins af Wallachia .
22. januar - Et statskup afholdes i Holland ( Batavian Republic ). Den unitariske demokrat Pieter Vreede afslutter parlamentets magt (med et konservativt moderat flertal).
10. februar - Paven tages i fangenskab, og pavedømmet fjernes fra magten af ​​den franske general Louis-Alexandre Berthier .
15. februar - Den amerikanske repræsentant Roger Griswold (Fed-CT) slår kongresmedlem Matthew Lyon (Dem-Rep-VT) med en stok, efter at Parlamentet nægter at censurere Lyon, der tidligere spyttede i Griswolds ansigt; Parlamentet nægter at disciplinere begge mænd.
Marts - det irske oprør fra 1798 begynder, når det irske milits arresterer ledelsen af Society of United Irishmen , en gruppe, der er unik blandt irske republikanske og nationalistiske bevægelser, idet den forener katolikker og protestanter (anglikanske, presbyterianske, metodistiske, baptistiske og andre) omkring republikanske idealer. Denne måned udnævnes Lord Castlereagh til fungerende chefsekretær for Irland, og den 30. marts proklameres her krigsret . De første kampe i oprøret kæmpes den 24. maj, og det fortsætter gennem september, men oprørerne modtager meget mindre end den forventede støtte fra Frankrig, der kun sender 1.100 mand.
5. marts - Franske tropper kommer ind i Bern .
7. marts - Franske styrker invaderer de pavelige stater og etablerer den romerske republik .
7. april - Mississippi-territoriet er organiseret af De Forenede Stater fra territorium afstået af Georgia og South Carolina ; senere udvides det to gange til at omfatte omstridt territorium, der kræves af både USA og Spanien (som erhvervede territorium i handel med Storbritannien).
12. april - Den helvetiske republik , en fransk klientrepublik , proklameres efter sammenbruddet af det gamle schweiziske forbund efter den franske invasion; Aarau bliver republikkens midlertidige hovedstad.
26. april - Frankrig annekterer Genève .
30. april - Det amerikanske flådedepartement oprettes som en afdeling på kabinetsniveau. Benjamin Stoddert , en civil forretningsmand, udnævnes til den første flådesekretær af præsident Adams.
9. maj - Napoleon tager af sted til Toulon og sejler ombord på viceadmiral Brueys 'flagskib L'Orient ; hans skvadron er en del af en større flåde på over 300 skibe, der bærer næsten 37.000 tropper.
Franskmændene tager Malta .
Et moderat statskup i Holland ( Batavian Republic ) afsætter Pieter Vreede .
13. juni - Mission San Luis Rey de Francia blev grundlagt i Californien.
18. juni - Den første af de fire fremmede og seditionslovgivning , Naturalization Act of 1798 , er underskrevet i lov af den amerikanske præsident Adams, der kræver, at indvandrere venter 14 år i stedet for fem år på at blive naturaliserede statsborgere i De Forenede Stater. Den 25. juni underskrives en anden lov, der tillader fængsel og udvisning af ikke-borgere, der anses for at være farlige.
1. juli - Egyptisk kampagne : Napoleon går fra land med sin franske hær i Marabout Bay.
Kvasi-krig : Den amerikanske kongres ophæver traktater med Frankrig, hvilket udløser krigen.
I handling fra USS Delaware vs La Croyable foretager den nyoprettede amerikanske flåde sin første erobring.
11. juli - United States Marine Corps genoprettes under dets nuværende navn.
12. juli - Slaget ved Shubra Khit : Franske tropper besejrer Mamelukes under Napoleons march fra Alexandria for at tage Kairo.
14. juli - Den fjerde af Alien and Sedition Acts , Sedition Act of 1798 er underskrevet i lov, hvilket gør det til en føderal forbrydelse at skrive, offentliggøre eller udtage falske eller ondsindede udsagn om den amerikanske regering .
16. juli - Relief of Sick and Disabled Seamen Act er underskrevet i lov og skaber Marine Hospital Service , forløberen for det nuværende US Public Health Service Commissioned Corps .
21. juli - Slaget ved pyramiderne : Napoleon besejrer osmanniske styrker nær pyramiderne.
24. juli - Napoleon besætter Kairo .
31. juli - En anden valgrunde afholdes i Holland ( Batavian Republic ); ingen parlamentsvalg denne gang.
1. august - Slaget ved Nilen (nær Abu Qir ): Lord Nelson besejrer den franske flåde under admiral Brueys . 11 af de 13 franske slagskibe erobres eller ødelægges, inklusive flagskibet Orient, hvis magasin eksploderer; Nelson selv er såret i hovedet.
22. august - Franske tropper lander ved Kilcummin i Mayo (amt) for at hjælpe det irske oprør .
September - Charles Brockden Brown udgiver den første betydningsfulde amerikanske roman, den gotiske fiktion Wieland: eller, Transformationen; en amerikansk fortælling .
5. september - Værnepligt er obligatorisk i Frankrig af Jourdan-loven.
Den Piemontesiske Republik erklæres på Piedmont-området.
Slaget ved St. George's Caye : For kysten af ​​det britiske Honduras (nutidens Belize ) besejrer en gruppe europæiske bosættere og afrikanere en spansk styrke sendt fra Mexico for at drive dem ud.
18. september - Lyriske ballader udgives anonymt af Samuel Taylor Coleridge og William Wordsworth , der indvier den engelske romantiske bevægelse i litteraturen.
23. september - Slaget ved Killala : i det sidste landslag ved det irske oprør i 1798 besejrede britiske tropper de tilbageværende irske og franske styrker ved Killala .
2. oktober - Cherokee-nationen underskriver en traktat med De Forenede Stater, der tillader fri passage gennem Cherokee-lande i Tennessee gennem Cumberland Gap gennem Appalachian Mountains fra Virginia til Kentucky.
7. oktober - Den amerikanske repræsentant Matthew Lyon fra Vermont bliver det første medlem af Kongressen, der sættes for retssag for overtrædelse af den nye Sedition Act of 1798 .
Slaget ved Tory Island : En britisk Royal Navy- skvadron under Sir John Borlase Warren forhindrer franske republikanske skibe under kommando af Jean-Baptiste-François Bompart i at lande forstærkninger for Society of United Irishmen på Donegal- kysten; Den irske leder Wolfe Tone er fanget og dør senere af sine sår. Dette slutter det irske oprør fra 1798 .
Bønderkrig mod de franske besættere i det sydlige Holland begynder i Overmere .
22. oktober - Kapitulering af den franske garnison i Hyderabad til østindiske kompagnistropper under James Kirkpatrick , britisk bopæl .
4. november - Den russisk-osmanniske belejring af Korfu begynder.
8. november - Den britiske hvalfangst John Fearn bliver den første europæer, der lander på Nauru .
28. november - Handlen mellem USA og nutidens Uruguay begynder, når John Leamys fregat John ankommer til Montevideo .
5. december - Bondekrig i de sydlige Holland: Oprøret knuses i Hasselt ; under opstanden anslås det, at 5.000 til 10.000 mennesker er dræbt.
6. december - General Joubert fra Piemonte-republikken besætter den sardinske hovedstad i Torino.
Edward Jenner udgiver En undersøgelse af årsagerne og virkningerne af Variolæ Vaccinæ , der beskriver koppevaccinen i London.
Thomas Malthus udgiver et essay om princippet om befolkning (anonymt) i London.
Nathan Mayer Rothschild flytter fra Frankfurt i det hellige romerske imperium til England og bosætter sig i forretning som tekstilhandler og finansmand i Manchester .
Alois Senefelder opfinder litografi .
Den første folketælling i Brasilien tæller 2 millioner sorte i en samlet befolkning på 3,25 millioner.
Den Ayrshire (Earl of Carrick egne) Yeomanry , en britisk hær Yeomanry Cavalry Regiment , dannet af Earl of Cassillis på Culzean Castle , Ayrshire i 1794 , er vedtaget på den britiske hær List .
Den Platypus er først opdaget af europæere.
Kejser Pedro I fra Brasilien
14. januar - Johan Rudolph Thorbecke , hollandsk politiker (d. 1872 )
19. januar - Auguste Comte , fransk sociolog (d. 1857 )
20. januar - Anson Jones , 5. og sidste præsident for republikken Texas (d. 1858 )
9. marts - Mathilda Berwald , finsk og svensk koncertsanger (d. 1877 )
23. marts - Christiane Bøcher , norsk skuespillerinde (d. 1874 )
25. marts - Christoph Gudermann , tysk matematiker (d. 1852 )
25. marts - Corvo Attano , fiktiv karakter, Royal Protector, snigmorder ( død ukendt)
13. marts - Abigail Fillmore , First Lady of the United States (d. 1853 )
3. april - Charles Wilkes , amerikansk flådemedarbejder, opdagelsesrejsende (d. 1877 )
28. april - Duncan Forbes , britisk sprogforsker (d. 1868 )
10. maj - Christodoulos Hatzipetros , græsk militærleder (d. 1869 )
14. juni - František Palacký , tjekkisk historiker, politiker (d. 1876 )
17. august - Thomas Hodgkin , britisk læge, patolog (d. 1866 )
20. august - Jacques Leroy de Saint-Arnaud , fransk general, fransk marskal , krigsminister (d. 1854 )
4. september - Raynold Kaufgetz , schweizisk akademiker (d. 1869 )
2. oktober - Kong Charles Albert af Sardinien (d. 1849 )
12. oktober - Pedro I , kejser af Brasilien (også Pedro IV, konge af Portugal) (d. 1834 )
2. december - António Luís de Seabra, 1. grevskab Seabra , portugisisk dommer og politiker (d. 1895 )
4. december - Jules Armand Dufaure , 3-gangs premierminister i Frankrig (d. 1881 )
24. december - Adam Mickiewicz , polsk forfatter (d. 1855 )
Mary Faber , vestafrikansk slavehandler og lokal potentat (d. Efter 1857 )
Eduard von Feuchtersleben , polskfødt mineingeniør og forfatter (d. 1857 )
22. januar - Lewis Morris , amerikansk grundejer og bygherre, underskriver af USA's uafhængighedserklæring (f. 1726 )
12. februar - Stanisław August Poniatowski , afsat sidste konge af Polen og storhertug af Litauen (f. 1732 )
22. marts - Justin Morgan , amerikansk hesteavl og komponist (f. 1747 )
25. marts - General Michel Joachim Marie Raymond , fransk leder af hæren for Nizam of Hyderabad (forgiftet) (f. 1755 )
April - Gideon Morris , trans-appalaksk pioner (f. 1756 )
11. april - Karl Wilhelm Ramler , tysk digter (f. 1725 )
14. april - Henry Mowat , skotsk-født britisk officer i Royal Navy (f. 1734 )
10. maj - George Vancouver , British Royal Navy officer, opdagelsesrejsende ( Vancouver , Canada er opkaldt efter ham) (f. 1757 )
19. maj - William Byron, 5. baron Byron , engelsk dueler (f. 1722 )
Juni - Betsy Gray , irsk oprørsheltinde
4. juni - Giacomo Casanova , italiensk eventyrer, forfatter (f. 1725 )
29. juni - Catharina Mulder , hollandsk organist (d. 1723 )
21. juli - François Sébastien Charles Joseph de Croix, grev af Clerfayt , østrigsk feltmarskal (f. 1733 )
1. august - François-Paul Brueys d'Aigalliers , fransk admiral (dræbt i kamp) (f. 1753 )
18. august - John Lewis Gervais , amerikansk revolutionær og politiker (f. 1741 )
24. august - Thomas Alcock , engelsk præster (f. 1709 )
21. september - George Read , amerikansk advokat, underskriver af uafhængighedserklæringen (f. 1733 )
15. november - Angelo Maria Amorevoli , italiensk opera tenor (f. 1716 )
21. november - Gabriel Lenkiewicz , hviderussisk midlertidig generalvikar for Jesu samfund (f. 1722 )