robertspeare | Psykologi og coaching
Kan man få et overforbruk på grunn av vansker med å sette ord på følelser?
I 2013 hadde ca 50.000 nordmenn problemer med tipping og nettspill. Ca 250.000 nordmenn over 18 år spilte på nettet hvert år. Lotteritilsynet viser til at tapet på raske nettspill som kasino og oddsen var på 2,5 milliarder kroner i 2015. Utenlandske spillselskaper sto for litt over halvparten. Norsk Tipping fikk tillatelse i 2014 til å tilby mange av disse spillene.
I fjor hadde Norsk Tipping ca 20.000 kunder som tapte store summer. Dette gjorde at Norsk Tipping i år reduserte sine tapsgrenser per spill til 600 kroner per dag og 2500 per måned.
I dag anses 89.000 nordmenn å være i er i faresonen for å utvikle spillavhengighet.
Nordmenn spilte bort 10,5 milliarder kroner på pengespill i 2014.
En befolkningsundersøkelse fra 2013 viser at 22.000 nordmenn er så spilleavhengige at de trenger behandling.
Deltakerens i onsdagens program av Luksusfellen, www.tv3.no/luksusfellen, sine problemer startet etter et samlivsbrudd. Min hypotese er at han ikke hadde utviklede strategier for å uttrykke sinne og sorg. Isteden tydde han til noe han følte avledet ham. Det kostet ham dyrt.
Hvor mye kan du se på TV3 i morgen kl 20.30.
Det som blir tydelig i programmet er at han istedenfor å sette ord på sin sorg, kompenserer ved å avlede seg selv. Mitt forsøk er å hjelpe ham med å vise at han må rette følelsene sine der de hører hjemme og ikke kun forsøke å døyve dem. Programmet viser at vi anerkjenner alvorlighetsgraden av deltakerens problemer ved at jeg i tillegg henviser ham til spesialister på det området han sliter med.
Mitt håp er at deltakeren, og du som leser, forstår at sorg oppstår etter et tap du kan snakke om og bearbeide. Hvis dette er vanskelig, eller umulig, for deg så finnes risiko for å utvikle depresjon. Da har du ikke bare mistet noe «utenfor» deg selv, du har mistet «en del av deg selv». Hvis det er slik må du se faresignalene og søke hjelp.
Behandlingssteder/brukernettverk er bl a:
www.spilleavhengighet.no
Ved angst er det ekstremt viktig å jobbe med bevissthet. Angst inntreffer når noe vi ikke vil vedkjenne vaker i bevisstheten. For å bli kvitt angst er det avgjørende at vi aksepterer det som finnes i oss – det som vi egentlig ikke vil tenke på.
Etter Luksusfellen-programmet med deltakeren som nærmest hadde fakturafobi kontaktet to personer meg for å få hjelp med å redusere angsten sin. Begge fikk anbefalinger på psykologer der de bor, men jeg svarer her slik at flere kan få hjelp.
Angst er et symptom. Et tegn på noe. Likt ringer i vann viser at noe på dypet har brudt overflaten.
Når vi så vidt tenker på dette «noe» reagerer kroppen med angst. Grunnen er at vi opplever å ikke ha kontroll over dette «noe».
En klient beskrev det bra: Angst likner følelsen som ruser gjennom kroppen om du vipper på en stol, og så vipper du litt for langt. Kroppen reagerer umiddelbart på opplevelsen av manglende kontroll.
Fysiologisk kjenner man på hormonet adrenalin som pumpes ut i kroppen. Adrenalin hjelper kroppen med å mobilisere krefter for aktivitet. Problemet oppstår når du opplever at angst inntreffer uten grunn, og at du er i en situasjon som ikke tillater fysisk aktivitet.
Det du må gjøre er å jobbe med deg selv og svare på spørsmålet: Hva er det jeg ikke kan vedkjenne meg?
Ofte handler det om skam eller skyld. I deg har du noe som du skammer deg over eller kjenner skyldfølelse for. Dette «noe» vil du ikke vedkjenne deg. I noen situasjoner så vaker dette i bevisstheten og da inntreffer angst. Hva er det du skammer deg over eller kjenner skyld for?
Når du kjenner angst neste gang, så si til deg selv: Angsten kommer fordi jeg såvidt tenker på det jeg skammer meg over eller kjenner skyld for. Stemmer det at du burde fortsette å skamme deg eller kjenne skyld? Hvis du kommer frem til at det faktisk er sant, så må du gjøre opp for deg. Stemmer det ikke – skammen og skyldfølelsen kommer fra et tidspunkt tidligere i livet som ikke stemmer i dag – så må du akseptere at du på det tidspunktet kjente skam/skyld, men at du i dag ikke lengre kan klandres.
Hver gang du kjenner angst så sier du til deg selv: «Angsten kommer når jeg ikke vil tenke på det. Nå vet jeg (noenlunde) hva det dreier seg om. Jeg kan tenke på det. Jeg behøver ikke angsten lengre».
Så forsøker du å gjøre noe fysisk aktivt for å frigjøre kroppen fra adrenalinet som har blitt pumpet ut i kroppen din. Dette kan være alt fra å løpe deg en tur hvis du har mulighet til det, eller gå en rask liten runde. Du kan du ta sit-ups, push-ups, knebøy etc hvis det er mulig. Hvis dette ikke går rent praktisk kan du prøve å stramme alle muskler i kroppen i ti sekunder, slippe, og så stramme på nytt. Hvis heller dette ikke er mulig kan du som siste mulighet presse tommel mot pekefinger i ti sekunder, slippe og så presse på nytt.
En annen klient sa: «Det er den tullete angsten min». Jeg svarte: «Det er det den er, tullete!». Angst er et symptom på noe du ikke vil vedkjenne deg. Når du klarer å akseptere det som er i deg så «behøves» ikke angsten lengre.
I kognitiv terapi er den klassiske behandlingen at du skal legge merke til hva du automatisk tenker (ofte en negativ tanke) og så skal du ta en realitetssjekk på den tanken, og prøve å erstatte den med en mer sannsynlig én.
F eks: Hvis jeg treffer noen kjente på kjøpesenteret nå og de spør meg hva jeg gjør her på dagtid, så tenker de: Du er en snylter på samfunnet som ikke er i jobb! «Alle kritiserer meg» er den automatiske negative tanken.
De mer realistiske er: «De bryr seg om meg» eller «De lurer på hvordan det går med meg» eller «De er opptatte av at jeg ikke skal spørre dem om hvorfor de er her på dagtid, og det er derfor de spør meg først!»
Du aksepterer at din automatiske negative tanke er hva den var, men du velger å ikke tro på den. Hver gang angsten kommer så gjentar du samme øvelse.
I det som kalles psykodynamisk terapi vil man også se på personligheten din og forsøke å identifisere hva som er grunnen til at du får din negative automatiske tanke. Hva er det i ditt liv som har gjort at du aldri føler deg god nok? Hvorfor er du redd for å bli avslørt?
Skjønner du dette så kan du lettere bryte de negative tankene når de kommer. Angsten blir mer håndterbar fordi du forstå at den er resultat av noe hos deg du frykter er sant, men som ikke lengre er aktuelt.
Steg 5: Bevissthet
«Hvorfor vil jeg være dårlig?» spurte en klient.
Jeg identifiserte meg umiddelbart med spørsmålet.
«Det er nok mange som har behov for å avreagere ved å gjøre det de vet ikke er bra for dem», svarte jeg.
Er du én som «vil være dårlig» etter at du «har vært så flink» ligger løsningen etter min mening i å forsøke å forstå hva som ligger til grunn for behovet. Dette er en prosess ikke ulik den jeg har beskrevet i foregående steg og som leder frem til bevisstgjøring.
Etter at spørsmålet ble stilt har jeg forhørt meg med bekjente.
En del, som personlighetsmessig trolig likner både klienten og meg, svarte bekreftende. «Jeg forsøker å være flink – og ikke spise så mye chips og godterier. Da er det utrolig deilig å ikke bry seg. Mumse løs, selv om jeg får dårlig samvittighet etterpå», eller «Nå har jeg nesten klart å slutte å røyke, men på fest så unner jeg meg en selv om jeg vet det bare blir være uka etter», eller «Jeg har trent tre ganger i uken siden nyttår, men i vinterferien ble det bare gode middager og rødvin, så jeg har ikke kommet i gang etter det», eller «Jeg jobber så hardt, at jeg bare må tillate meg å spise det jeg føler for – selv om jeg vet at det ikke er sunt.»
I morgendagens episode av Luksusfellen forsøker jeg å hjelpe en flink student som nærmest hadde et behov for å være dårlig på å ta hånd om privatøkonomien.
Kan det være slik at han som student alltid måtte være så flink at på en måte var tiltrukket av å ta dårlige økonomiske beslutninger? Du får vurdere selv ved å se på Luksusfellen i morgen kl 20.30 på TV3 eller på TV3play.no etter programmet er sendt.
Å ta ansvar fører automatisk med seg økt bevissthet. Å være bevisst er en unik menneskelig egenskap. Jeg hevder at høyere grad av bevissthet er tegn på mer utviklet evolusjon. Jo mer bevisst vi er, jo mer bærekraftige er vi som mennesker. Samtidig er det slitsomt å hele tiden gå rundt å være bevisst. Men for å utvikles må vi gjennom en periode med hardt slit. Endring er ikke lett. Det krever mye av oss å utvikles. En del av dette er å være mer bevisst hva vi til enhver tid holder på med. Om vi klarer å øke bevissthet, så kan vi lettere legge merke til når vi tenker, føler og handler i tråd med vårt automatiske mønster. Om dette automatiske mønster (våre vaner) nå ikke lengre er hensiktsmessig for oss er det bevisstheten som blir avgjørende for utvikling og endring. Som voksne er jobben en del av vår identitet. Mister vi den står vi i fare for å miste en del av oss selv. Her kan du lese mer om hva jeg tenker om dette:
http://www.abcnyheter.no/livet/2016/02/24/195201363/oppsigelse-kan-ofte-utlose-en-sorgprosess
Tar man ansvar for sine handlinger så kommer man til et punkt hvor du gjør noe nytt. Selv har jeg begitt meg vesentlig utenfor komfortsonen med ny rolle som psykolog i TV3 sitt program Luksusfellen som vises i morgen, onsdag 17 februar kl 20.30. I det første programmet forsøker jeg å vise at vi alle kan bli bedre på å legge merke til følelsene våre, men ikke reagere automatisk slik vi pleier på dem. Ved problemer i livet er det slik at vi «tror» på følelsene våre. «Jeg får det ikke til», «problemene er uløselige», «det vil aldri bli bedre». Det vi må gjøre er å akseptere følelsene, men ikke «tro» på dem. Vi må legge merke til dem, men forsøke å gjøre noe nytt. Lytte til fornuften istedenfor følelsene. Det er hovedpoenget mitt til deltakeren i første program av Luksusfellen, og det er ikke helt ulikt det som førte til min egen beslutning om å stille som ny programleder. Kommenter gjerne i bloggen hva du syns om de råd og innspill som jeg kommer med som programleder. Det er viktig for meg å høre dine synspunkter!
En del av meg er svært selvsikker, en annen redd for å bli kritisert.
Vi ønsker å gjøre alt rett, men likevel kan det bli feil. Det er bra å sparre intensjoner før vi utfører en handling. Våre valg er styrt av hvem vi er, vår personlighet. Den er et resultat av tidligere valg og resultater av disse. Det er lett å stirre seg blind på hva som er det beste å gjøre i forkant av en handling. I etterkant kjenner vi behov for å forsvare oss og vil slite med å ta den andres perspektiv. For å unngå dette kan det være lurt å drøfte beslutninger med sine nærmeste, ta til seg andres synspunkter og så velge å stole på sin egen holdning eller endre perspektiv. Da han man tatt et aktivt valg. Ett som man har bevisst ansvar for og bør kunne stå for hvis kritikk kommer i ettertid.