Overskuddet i kommunene - Nationen
Kommunenes gjeld er mer enn firedoblet. Samtidig som kommunene samlet sett har langt mer penger på bok enn tidligere.
Advarer: Bjørn Arild Gram, styreleder i KS, sier kommuneøkonomien må styrkes. Foto: Lars Bilit Hagen.
"Kommuneøkonomien går med dundrende overskudd", kunne NRK melde mandag. Samtidig er kommunenes gjeld firedoblet.
I årene fra 2015 til og med 2020 har kommunenes disposisjonsfond økt med over 31 milliarder kroner. Fra 26,6 milliarder kroner i 2015 til 57,9 milliarder i 2020. Det viser tall som Kostra (kommune-stat-rapportering) har utarbeidet for SSB. Det er kommunenes samlede driftsoverskudd som står i disposisjonsfondet.
Høyre var raskt ute med å ta æren for at "Solberg-regjeringen har styrket kommuneøkonomien".
Men i følge KS-leder Bjørn Arild Gram så har kommuneøkonomien strammet seg til. Oversikter KS har, viser at kommunene har vært nødt til å gjennomføre større kutt enn tidligere.
Gram understreker at kommuneøkonomien må styrkes fordi store, krevende oppgaver står i kø for kommunene: Barnehagereformen - som er kraftig underfinansiert. Dessuten er fastlegeordningen i ferd med å kollapse, og kommunene får flere eldre som trenger velferdstjenester, for eksempel.
Stortingsrepresentant for Ap, Stein Erik Lauvås, peker på at situasjonen er svært forskjellig for de norske kommunene. Noen kommuner har vært heldige og fått en stor økning i inntekter som følge av skatteinngangen. "Det har ført til at noen kommuner har klart å bygge opp gode disposisjonsfond. Likevel er det sånn at mange kommuner sliter for å klare den vanlige driften", sier Lauvås.
Professor Øivind Anti Nilsen ved Norges Handelshøyskole advarer også mot å se seg blind på kommunenes overskudd. "Med tanke på hvilke investeringsbehov som kanskje kommer i årene framover for mange av kommunene, tror jeg ikke vi skal skrike for høyt om at kommunene har for mye overskudd", sier Nilsen til NRK.
Bekymringen er at norske kommuners gjeld er firedoblet. Det viser tall fra SSB. Kommunenes samlede gjeld var i 2000 på drøyt 150 milliarder kroner. I 2017 var gjelden på rundt 600 milliarder kroner.
Gjelden har økt raskere enn driftsinntektene. Stort investeringsbehov som følge av økte utgifter er en del av forklaringen. Det lave rentenivået gjør det også billigere å ta opp lån. Mesteparten av investeringene brukes på grunnskole, vann, avløp og renovasjon.
Kommunene har adskilte regnskap for drift og for investeringsprosjekter. Det er altså ikke sikkert at en kommune med penger på bok ikke har behov for å ta opp mere lån eller gjennomføre investeringsprosjekter.
Det er uansett positivt at fondet for kommunenes driftsinntekter har økt, og at det kun er 15 kommuner igjen på den såkalte Robek-lista. Samtidig bør ingen "skrike høyt om at kommunene har store overskudd". Vi vet at kommunene må aksle stadig større utfordringer i tida som kommer, både når det gjelder skole, helse og eldreomsorg.