fork. for eng. European Space Agency
ESA, europeisk romorganisasjon opprettet 30. mai 1975 (avtalen ratifisert 30. oktober 1980) ved sammenslåing av ESRO (European Space Research Organization) og ELDO (European Launcher Development Organization). Skal fremme europeisk samarbeid for sivile formål innen romforskning, romteknologi og anvendelse av rommet. ESA er en uavhengig organisasjon, men har sterke bånd til EU gjennom samarbeidsavtaler om konkrete prosjekter.
Medlemsland. ESA hadde 2015 22 fullverdige medlemmer: Belgia, Danmark, Den tsjekkiske republikk, Estland, Finland, Frankrike, Hellas, Irland, Italia, Luxembourg, Nederland, Norge, Polen, Portugal, Romania, Spania, Storbritannia, Sveits, Sverige, Tyskland, Ungarn og Østerrike. Canada deltar i en del prosjekter som assosiert medlem. Prosjekter
Innen det vitenskapelige programmet ble første satellitt, COS-B (for måling av gammastråling) skutt opp 9. august 1975. Av senere oppskytninger kan nevnes kometsonden Giotto i 1985, Hubble-romteleskopet (samarbeid med USA) i 1990, solsonden Ulysses (samarbeid med USA) i 1990, ISO (Infrared Space Observatory, samarbeid med USA) i 1995, SOHO (Solar and Heliospheric Observatory, samarbeid med USA) i 1995, Titan-landingsfartøyet Huygens i 1997, røntgenstråle-observatoriet XMM-Newton i 1999, fire Cluster-satellitter i 2000, gammastråle-observatoriet Integral i 2002, Mars-sonden Mars Express i 2003, Måne- og teknologisonden Smart 1 i 2003 og kometsonden Rosetta med instrumentseksjonen Philae i 2004. Spesielt to prosjekter - Huygens og Rosetta/Philae - har vakt oppmerksomhet for utmerkede resultater tross krevende målsettinger. Huygens, en del av NASA-romsonden Cassini, landet mykt på Saturn-månen Titan 14. januar 2005. Rosetta gjennomførte et møte med kometen 67P/Churjumov-Gerasimenko 6. august 2014, og instrumentseksjonen Philae ble manøvrert ned til overflaten 12. november 2014.
Innen jordobservasjon har ESA utviklet satellittene i Meteosat-serien (første oppskytning i 1977), ERS-1/-2 (opp i 1991 og 1995), Envisat (2000), og er (2015) i gang med det ambisiøse Copernicus-programmet, der første satellitt, Sentinel-1A, ble skutt opp 3. april 2014. Copernicus gjennomføres i et ESA/EU-samarbeid, og det samme gjelder for navigasjonssatellitt-systemet Galileo.
Innsatsen på telekommunikasjonsområdet omfatter kommunikasjonssatellittene OTS (første vellykkede oppskytning i 1978), ECS (1983) og MARECS (1981), dessuten kringkastingssatellitten Olympus (1989) og eksperimentsatellitten Artemis (2001).
På romfartsiden har ESA utviklet laboratorieseksjonen Spacelab for bruk i den amerikanske romfergen og har hatt astronauter med på romfergeferder. I samarbeid med Russland har man ved to anledninger (EuroMir 94 og EuroMir 95) hatt to astronauter om bord i romstasjonen Mir. ESA deltar i Den internasjonale romstasjonen, og har blant annet bidratt med det ubemannede forsyningsfartøyet ATV (Automated Transfer Vehicle) og laboratorieseksjonen Columbus. Den svenske ESA-astronauten Christer Fuglesang ble, som første skandinav i rommet, skutt opp 10. desember 2006 for et opphold som ferdspesialist i romstasjonen. Oppholdet omfattet tre arbeidsøkter av til sammen 18 timer og 15 minutters varighet utenfor.
Av bæreraketter disponerer ESA Ariane 5, Sojus og Vega, mens Ariane 6 er under utvikling (2015). Som oppskytningsbase benyttes Guiana Space Centre i Fransk Guyana.
ESA hadde 2014 et budsjett på 4,1 milliarder euro. Organisasjonen opererer med basis i såkalt geografisk retur, som betyr at det i hvert medlemsland plasseres romrelaterte kontrakter for omtrent samme beløp landet bidrar med. Norges bidrag til ESA har økt fra noe under 100 millioner kroner i 1987 til nærmere 500 millioner kroner i 2015.
ESA ledes av et råd med representanter fra alle medlemsland. En generaldirektør, valgt av rådet for en begrenset periode, er øverste administrative leder. Organisasjonen hadde i 2015 noe over 2000 ansatte. Hovedkvarteret ligger i Paris. Viktige sentre er ESTEC (European Space Research and Technology Centre) ved Noordwijk i Nederland, ESOC (European Space Operations Centre) ved Darmstadt i Tyskland, ESRIN (European Space Research Institute) ved Frascati i Italia og EAC (European Astronaut Centre) ved Köln i Tyskland.
Norge har vært medlem av ESA siden 1. januar 1987, og bindeleddet til organisasjonen er Norsk Romsenter.
Tandberg, Erik. (2015, 11. juli). Esa: europeisk romorganisasjon. I Store norske leksikon. Hentet fra https://snl.no/ESA%2Feuropeisk_romorganisasjon.