Kraks Fonds Byforskning | Kinesisk konkurrence sænker lønnen i Danmark
Nyheder
Publikationer
Projekter
Om os
Forskning
Formidling
Medarbejdere
da | en Kontakt
Nyheder
Publikationer
Projekter
Om os
Forskning
Formidling
Medarbejdere
Afsluttet
Email
Kinesisk konkurrence sænker lønnen i Danmark
Forskning viser, at en stigning på 10 procentpoint i konkurrencen fra Kina medfører, at timelønnen falder med cirka 5 pct. for ansatte uden en videregående uddannelse. Det er resultaterne af det nyeste forskningsprojekt i Kraks Fond Byforskning
Øget importkonkurrence fra lavtlønslande
Kraks Fond Byforskning offentliggør nu resultaterne fra forskningsprojektet "Øget importkonkurrence fra lavtlønslande. Hvad er effekten af kinesisk import på den danske produktion og det danske arbejdsmarked?". Forskningen, der er den første af sin art herhjemme, er gennemført af økonomiprofessor Jakob Roland Munch i samarbejde Daniel Nguyen fra Københavns Universitet og Damoun Ashournia fra Oxford Universitet.
Det omfattende forskningsstudie benytter udviklingen i samhandlen med Kina til at analysere effekterne af den øgede importkonkurrence på de danske virksomheder og det danske arbejdsmarked. Da dansk erhverv er en afgørende del af vores byer, er det interessant for Kraks Fond Byforskning at undersøge, hvordan øget konkurrence fra lavtlønslande påvirker danske virksomheder og deres ansatte. Samhandlen i verden er steget markant siden 1980. Som en del af globaliseringen har de fleste vestlige lande oplevet stigende handel med Kina og andre lavtlønslande. Det har givet de danske forbrugere adgang til billige varer, ligesom danske virksomheder også har fået adgang til nye markeder.
Begrebsafklaring
Importkonkurrence. I analyserne af importkonkurrencen fra Kina anvendes et konstrueret mål for, hvor udsat den enkelte virksomhed er. Målet fokuserer på de varer, som den enkelte danske virksomhed producerer. For hver varetype udregnes, hvor stor en andel den kinesiske import udgør af varetypens salg i Danmark. For virksomheder, der producerer flere varetyper, udregnes et vægtet gennemsnit over hver vares kinesiske importandel. Derved får hver danske virksomhed et importkonkurrencemål (jf. appendiks 1.2 i temahæftet).
Ansatte uden videregående uddannelse betegner ufaglærte eller personer med en faglært uddannelse
Ansatte med videregående uddannelse betegner personer, som har en kort, mellemlang eller lang videregående uddannelse.
Omfanget af kinesisk import
Drastisk stigning. I 1990 udgjorde Kinas andel af den samlede danske vareimport blot 1,0 pct.. Siden er den steget kraftigt og udgør 7,8 pct. i 2010.
Møbelbranchen er særligt udsat. Møbelbranchen udgjorde ca. 5 pct. af den samlede beskæftigelse i 2001. Den kinesiske importandel er blevet mere end fordoblet fra ca. 12 pct. i 2001 til ca. 25 pct. i 2008.
Regionale forskelle. I 2001 var det særligt det midtjyske område omkring Herning, der var udsat for kinesisk importkonkurrence. Århusområdet hørte i 2005 til et af de mest udsatte. I 2008 var de centrale områder af landet (Midt- og Østjylland, Fyn og Vestsjælland) de mest udsatte for importkonkurrence fra Kina.
Resultater
Der er stor forskel på, hvordan danske ansatte påvirkes af den øgede kinesiske importkonkurrence. Der skelnes i analysen mellem ansatte med og uden videregående uddannelse jf. begrebsafklaring ovenfor.
Forskningen viser, at danskere uden videregående uddannelse er særligt sårbare over for den øgede kinesiske importkonkurrence. Det vil sige, at ansatte uden videregående uddannelse lever i en virkelighed kendetegnet ved reel lønnedgang og dermed en øget risiko for en forringet livsindkomst.
Resultaterne viser, at en stigning på 10 pct.point i konkurrencen fra Kina medfører, at timelønnen i gennemsnit falder med cirka 5 pct. for ansatte uden en videregående uddannelse, jf. figur 3.1. Dette fald svarer til, at disse ansattes timeløn alt andet lige vil falde med ca. 9 kr., hvis den kinesiske importkonkurrence stiger med 10 pct.point.
Figur 3.1: Effekten på timelønnen ved en stigning på 10 pct.point i kinesisk importkonkurrence
Effekterne er beregnet vha. lineære regressioner af ansattes timeløn på virksomhedernes karakteristika (herunder kinesisk importkonkurrence), ansattes karakteristika. Se i øvrigt appendiks 3.1 i temahæftet.
Resultaterne viser ligeledes, at den kinesiske importkonkurrence kun har en beskeden negativ effekt på 0,6 pct. på lønnen for ansatte med videregående uddannelse.
Branche, uddannelse, jobfunktion spiller en afgørende rolle
Det er ikke alle brancher, der er lige hårdt ramt af den kinesiske importkonkurrence. Blandt de mest udsatte brancher er møbelbranchen, hvor lønnedgangen for ansatte uden videregående uddannelse var på 8,5 pct. i perioden 2001-2008. Ligeledes er tekstilbranchen under hårdt pres fra de lavtlønnede kinesiske arbejdere.
I analysen skelnes der mellem to måder at karakterisere jobindholdet på. Ved den første tilgang beskrives i hvor høj grad, der udføres rutineprægede opgaver i jobbet, fx samlebåndsarbejde. Den anden måde at beskrive jobindholdet i stillingerne på er ved at fastlægge, om der udføres opgaver, der har et højt indhold af kreative opgaver som f.eks. kreativ tænkning, matematik og koordinerende opgaver. For beskrivelse se appendiks 4.1.
Forskningsstudiet viser, at ansatte med et rutinepræget job oplever en væsentlig lønnedgang ved øget konkurrence fra Kina. Som det fremgår af figur 4.3, medfører en stigning i importkonkurrencen på 10 pct.point en gennemsnitlig lønsænkning på ca. 3 pct., når de ansatte har et højt indhold af rutineprægede opgaver i jobbet. Det er uanset, om man har eller ikke har en videregående uddannelse.
Figur 4.3: Løneffekten for ansatte fordelt på jobindhold ved en stigning i kinesisk importkonkurrence på 10 pct.point
Effekterne er beregnet vha. lineære regressioner af ansattes timeløn på virksomhedernes karakteristika (herunder kinesisk importkonkurrence), ansattes karakteristika (herunder jobindhold) med mere. Se i øvrigt appendiks 4.1 i temahæftet.
Forskningen viser også, at det ikke alle, der taber på øget importkonkurrence, jf. figur 4.3. Når de ansatte har et højt indhold af kreative opgaver i jobbet, øger en stigning i importkonkurrencen på 10 pct.point i gennemsnit lønnen for de ansattes uden videregående uddannelse med ca. 3,2 pct..
Dvs. at den kinesiske konkurrences negative effekt på den danske produktion og det danske arbejdsmarked bliver markant mindre, når produktionen består af ikke-rutineprægede og kreative funktioner.
Data og metode
I dette studie bruges udviklingen i samhandelen med Kina til at analysere effekterne af importkonkurrence på de danske virksomheder og det danske arbejdsmarked.
Det er muligt, fordi Danmarks Statistik har oplysninger for importen af varer fra Kina ned på specifikke varegrupper. Tilsvarende kan man finde data for hver enkelt virksomheds produktion og eksport. Der eksisterer ligeledes informationer om virksomhedernes ansatte, deres løn, deres uddannelsesniveau og deres jobtype.
Analysen er baseret på registerdata fra Danmarks Statistik.  Der er oplysninger om alle danske virksomheder og deres ansatte for perioden 1997-2008. Virksomhederne er identificeret ved CVR-nummeret, og oplysningerne om virksomheder er hentet fra Generel Firmastatistik, Regnskabsstatistikken og Momsstatistikken. Der er information om f.eks. branchetilknytning, kommunekode, samlet beskæftigelse, omsætning, kapitalapparat, værditilvækst og profit.
Virksomhedernes produktion opdelt på detaljerede (seks cifrede) varekoder hentes fra Industriens Salg af Varer. Dette register omfatter alle danske fremstillingsvirksomheder med mindst 10 ansatte. Information om virksomhedernes import af varer (opgjort på samme detaljeringsniveau) hentes fra Udenrigshandelsstatistikken.
Hertil knyttes oplysninger om de ansatte i hver virksomhed fra Den Integrerede Database for Arbejdsmarkedsforskning (IDA).
Ændringer i importen af varer fra Kina behøver ikke kun skyldes udviklingen i Kina. Hvis en dansk virksomhed oplever interne problemer, kan det medføre et fald i produktionen og muligvis derfor en stigende import fra Kina. For at undgå dette "endogenitetsproblem" anvendes Kinas eksport til udlandet som instrument for den kinesiske import til Danmark.
Forskere involveret
› Lars Pico Geerdsen
Produkter
Temahæfte Resumé Pressemeddelelse Working Paper
Nyheder
Tilmeld dig vores nyheder og bliv opdateret om nye projekter, arrangementer og forskningsresultater i Kraks Fond Byforskning.
Se flere projekter
Forskningsprojekt:Multinationale selskabers placeringsvalg
Hvorfor vælger nogle multinationale selskaber Stockholm frem for København, når de skal placere deres datterselskaber eller regionale hovedkvarter? Hvilke faktorer gør en by eller region attraktiv for udenlandske investeringer?
Forskningsprojekt:Uddannelse og byers produktivitet
Hvordan påvirker centraliseringen af uddannelsesinstitutionerne befolkningens flyttemønstre og uddannelsesvalg? Det undersøger Kraks Fond Byforskning i samarbejde med Martin Junge fra tænketanken DEA.
Forskningsprojekt:Hvordan påvirker virksomhedslukninger arbejdsstyrkens geografi?
Kraks Fond Byforskning undersøger i dette projekt, hvordan arbejdsstyrkens geografi påvirkes, når større virksomheder lukker eller indskrænker medarbejderstaben, så folk mister deres arbejde.
Forskningsprojekt:Pendlingens sociale geografi: En typologi over danske pendlere
Hvilke sammenhænge er der mellem pendling og værdibaserede holdninger? Hvilke typologier kan danske pendlere inddeles i ud fra disse holdninger og præferencer? Hvor i Danmark finder vi de forskellige pendlertyper?
Forskningsprojekt:Hvad er sammenhængen mellem beboeres helbred og deres flyttemønstre?
Kraks Fond Byforskning undersøger i dette projekt samspillet imellem beboeres helbred og boligområder - og om til- og fraflyttere adskiller sig helbredsmæssigt.
Forskningsprojekt:Bosætningsmønstre i Storkøbenhavn
Hvad lægger forskellige typer mennesker vægt på i deres boligkøb? Det undersøger lektor Ismir Mulalic og seniorforsker Ninette Pilegaard fra DTU Transport for Kraks Fond Byforskning.
Kraks Fond Byforskning
Om os
Medarbejdere
Cookies
Find os her
Kraks Fond Byforskning
Frederiksholms Kanal 30
1220 København K
FB
LI
TW
Kontakt os på
T: +45 21 28 62 73
E: kraksfondbyforskning@kraksfond.dk
CVR: 48953018