1 Uddannelsesplan for Modul 13 - Praktikperiode 3 - DTP Institutionens navn: Daginstitutionen Palmeallé Praktikstedet skal jf. Bek. Nr 211 af stk. 2 udfærdige Uddannelsesplan for de praktikperioder, praktikstedet kan modtage studerende. Planen skal udarbejdes i overensstemmelse med kompetencemålene for de relevante praktikperioder med angivelse af relevant litteratur, organisering af praktikvejledning og af kontakt til professionshøjskolen. Uddannelsesplanen udarbejdes i samarbejde med professionshøjskolen. Valgfagsområder: Følgende emneområder er valgfag for de studerende i løbet af uddannelsen. Hvilke af disse områder er i særlig grad vægtet i institutionens arbejde og målsætning 1. Kreative udtryksformer 2. Natur og udeliv 3. Sundhedsfremme og bevægelse x 4. Medier og digital kultur 5. Kulturprojekter og kulturelt iværksætteri 6. Social innovation og entreprenørskab 7. Kulturmøde og interkulturalitet Kompetenceområde 4: Samarbejde og udvikling Området retter sig mod systematisk og vidensbaseret refleksion over og bidrag til udvikling og innovation i pædagogisk praksis Kompetencemål: Videns og færdighedsmål Vidensmål: Den studerende har viden om Færdighedsmål: Den studerende kan A samfundsmæssige og institutionelle problemstillinger forbundet med pædagogisk arbejde i dagtilbud, identificere, analysere og vurdere samfundsmæssige rammer og institutionskulturens betydning for samarbejde, pædagogisk udvikling og kvalitet, Ud fra lovgivningen for dagtilbud Vi tager udgangspunkt i de udfordringer vores målgruppe har, hvilke ofte ses i form af sprog-, sociale og følelsesmæssige vanskeligheder.
2 Hvilke læringsmuligheder Det pædagogiske personale modtager sparring én gang i måneden og ellers efter behov Vores daglige praksis tager altid udgangspunkt i den anerkendende tilgang, hvilket har været en gennemgående pædagogik i vores inst.i flere år. Vi har fokus på vores indbyrdes kommunikation, hvor vi øver os i at være refleksive samt give hinanden konstruktiv kritik. Indblik i vores dagtilbuds rolle ift. kultur, traditioner og opdragelse Indblik i kulturen i vores hus, med mulighed for at undre sig over gældende normer, uskrevne regler og måden vi kommunikerer med hinanden på. At den studerende bliver bevidst om, hvad vedkommende selv kan bidrage med. Vi forventer, at den studerende undrer sig og er nysgerrig i dagligdagen. Her vil vi være åbne og modtagelig for eventuelle nye ideer. Vi opfordrer den studerende til at bidrage til diskussioner på afdelings- og personalemøder. Den studerende deler sine refleksioner over egen praksis ift. samarbejde med vejlederen. Vejledning med vores leder samt souschef, som er uddannet Marte meo terapeut. B leg, bevægelse, natur- og kulturoplevelser, digitale medier samt skabende aktiviteters betydning for 0-5 åriges dannelse, trivsel, læring og udvikling, udvikle det fysiske, psykiske, sociale og æstetiske børnemiljø, Vi tager udgangspunkt i det enkelte barns behov og handler ud fra dets NUZO. Vi arbejder med den gode kontakt til det enkelte barn og forsøger, at børnene hver dag er opdelt i små grupper, som giver dem mulighed for at blive set, hørt og mødt. Vi laver Marte Meo forløb med de børn, som har behov for det Vi arbejder med at styrke børnenes kompetencer gennem en anerkendende tilgang.
3 Vi har vores egen bus, hvilket giver mulighed for at børnene kan komme på længere ture. Vi kommunikerer med forældrene gennem NemBørn Hvilke læringsmuligheder Den studerende har en formiddag til rådighed fast hver uge, hvor vedkommende skal planlægge et eller flere forløb med nogle børn fra stuen. Den studerende skal lave iagttagelser/ observationer af børnene, som bliver diskuteret på vejledning Den studerende skal bidrage i pædagogiske diskussioner og være med til at iværksætte indsatser ift. Børnene i dagligdagen. Den studerende planlægger selv aktiviteter for den gruppe børn, som den studerende skal være sammen med den pågældende dag. Evt. med råd og guidning fra de øvrige ansatte på stuen. Den studerende planlægger og afholder selv samlingsstund inden frokost for en gruppe børn eller hele gruppen. Vejlederen og det øvrige personale er naturligvis til rådighed i forhold til at drøfte overvejelser i forbindelse med planlægning, udførelse og evaluering af forløb og aktiviteter i det daglige og i forhold til de refleksioner det giver anledning til. De ansatte bakker op om de ideer og forslag, som den studerende kommer med og er villige til at afprøve nye tiltag. C forandringsprocesser og innovation, bidrage til udvikling af pædagogisk praksis gennem innovative og eksperimenterende tiltag, Vi forholder os til vores praksis i hverdagen og forsøger at tilpasse den, så den giver mening for det enkelte barn Vi er åbne i forhold til de muligheder som byder sig også med kort varsel Vi forsøger at udvikle vores dagligdags rutiner, så de passer til vores børnegruppe
4 Hvilke læringsmuligheder D inddragelse af børn og forældres perspektiv i udviklings- og forandringsprocesser og Vi er åbne ift. den studerendes idéer til forandring af vores praksis Den studerende bliver udfordret i at dagen kan se anderledes ud end planlagt og forventet. Vejlederen og det øvrige personale er til rådighed ift. refleksioner og overvejelser inddrage børn og forældres ideer og kreativitet som en del af pædagogiske udviklings- og forandringsprocesser og Vi behandler input fra forældre og inddrager bestyrelsen i forandringsprocesser. I de pædagogiske aktiviteter forsøger vi at inddrage børnene og gøre brug af deres ideer. Hvilke læringsmuligheder Vi er åbne for iværksættelse af initiativer, der udvikler vores praksis. Vi lægger op til, at den studerende har mulighed for at videreudvikle den allerede eksisterende praksis. Vidensdeling og erfaringsudveksling med de øvrige ansatte. Arbejde med inddragelse af børnene. Den studerende har en formiddag i ugen til rådighed, hvor der er mulighed for at videreudvikle eller afprøve nye tiltag. Vejlederen og det øvrige personale er til rådighed ift. refleksioner og overvejelser E didaktiske og pædagogiske metoder til udvikling af pædagogisk praksis, herunder dokumentation og evaluering. sætte mål, anvende dokumentations- og evalueringsmetoder og udvikle viden gennem deltagelse, systematisk erfaringsopsamling og refleksion over pædagogisk praksis. Vi anvender SMTTE -, GLK og Palmeallé modellen, Kompetencehjulet,
5 Børnelinealen, Relationscirklen, Marte Meo forløb, RUG/DUÅ- forløb, læringsledelse Hvilke læringsmuligheder Indblik i Marte Meo og teorien bag af vores souschef. Kort gennemgang af diverse modeller med vejlederen. Den studerende får vejledning og sparring af vejlederen, vores souschef og vores leder Vi forventer, at den studerende anvender nogen af ovenstående modeller i sin Arbejdsportfolio. Angivelse af relevant litteratur: Her angives den litteratur den studerende forventes at orientere sig i før og under praktikken Barn-voksen kommunikation og relation Ole Henrik Hansen Inklusion så det batter. Bo Clausen og Karen Sørensen Jytte Birk Sørensen Dig, mig og os. Uddrag af bogen De utrolige År. (findes i institutionen) Modulets evaluering: Hvordan evalueres den sudbytte ved 2/3 af praktikperioden Der tages udgangspunkt i den studerendes kompetencemål, og vejlederen laver en 2/3 dels udtalelse, som sendes til studietovholderen efter 2/3 dels mødet. Organisering af vejledning: Hvordan tilrettelægges vejledningen? Hvordan inddrages den studerendes dokumentationsog portfolio-arbejde i vejledningsprocessen? Hvordan udmøntes uddannelsesplanen for den enkelte studerende? Der afholdes vejledning 1 time om ugen. Det er den studerendes opgave at udarbejde dagsorden, referat og andet materiale, hvilket skal ligge klar til vejlederen inden vejlederens forberedelsestid. Desuden er det den studerendes ansvar at lave et dialogforum på Praktikportalen, hvor vejleder og studerende kan kommunikere sammen. Vejledningen tager sit udgangspunkt i den studerendes port folio, som er det gennemgående dokument i praktikken Uddannelsesplanen bliver gennemgået på en af de første vejledningstimer.
6 Den studerendes arbejdsplan: Den studerende får udleveret en arbejdsplan og en oversigt over møder i institutionen på forbesøget. Organisering af kontakt til uddannelsesinstitution - herunder en kort beskrivelse af hvordan institutionen forholder sig, hvis der er bekymring / problemer i praktikforløbet Den studerende eller vejleder kontakter lederen af institutionen. Opstår der i praktikken tvivl om, hvorvidt den studerende lever op til målene, deltager lederen i et møde med vejleder og studerende. Her beskrives udfordringerne. Hvis det vurderes, at den studerende ikke kan nå de fastsatte mål afholdes et møde med UCSYD og der udarbejdes en handleplan