Projektleder Gert Herner Svendsen December PDF
Projektleder Gert Herner Svendsen December 2014
Download "Projektleder Gert Herner Svendsen December 2014"
1 - - Projektleder Gert Herner Svendsen December
2 Indhold Forord Indledning Problemformulering Projektmetode Selektionskriterier Fagmentorprojekt Fastholdelseskaravanen Baggrund og pilotprojekt Socialt netværk Erfarings- og procesmodel fra pilotprojektet Hvad siger eleverne? Hvad siger Undervisningsminister Christine Antorini? Hvad siger eleverne til at få nye kammerater på Selandia og ZBC s værksteder og hvad siges om fagmentorerne og fagmentorprojektet? Udbygning af Fagmentorindsatser fra én til seks med udgangspunkt i pilotprojektets erfaringer Udtalelser fra de næst etablerede indsatser: Metal Sønderborg og EUC Syd: Metal Hovedstaden og TEC Hvidovre: Metal Himmerland og Aars Erhvervsskoler: Metal Sydøst og CELF: Fagmentorprojektet Billeder, udtalelser og artikler fra de sidst etablerede indsatser Metal Bjerringbro Silkeborg og Teknisk Skole Silkeborg Artikel fra Campus Bornholm på deres hjemmeside. Efteråret Netværksmøde den 7. november 2013 på Erhvervsskolen Kold College Odense Trygfonden Konklusion Anbefalinger Bilag Hvor findes fagmentorer? Eks. på invitationsbrev til kommende fagmentorer Tekst info til kommende fagmentorer
3 Forord Denne rapport er udgivet af Dansk Metal som opfølgning på et Fagmentorprojekt, hvor frivillige pensionerede metalmedlemmer inden for fagområderne industriteknik, smede og personvognsmekanikser støtter op om frafaldstruede elever på de tekniske erhvervsskoler og derigennem sikrer en øget mulighed for, at eleverne vil gennemføre en kompetencegivende erhvervsuddannelse. Projektet er økonomisk støttet af Undervisningsministeriet i perioden og TrygFonden med en donation i perioden Fagmentorprojektet udsprang af et samarbejde mellem Undervisningsministeriet og Dansk Metal i efteråret 2009, hvor Ministeriets Fastholdelseskaravanen tog kontakt til Dansk Metals Uddannelses- og IKT-sekretariat om et muligt samarbejde om støtte til frafaldstruede elever på de tekniske erhvervsskoler. Fagmentorprojektet er et lavpraktisk projekt, hvor faglig-social dialog, tryghed og voksenkontakt mellem eleverne og mentorerne på skolernes værksteder, er vigtige fokuspunkter. Elevfrafaldet på erhvervsskolerne var og er stadig alt for stort. Ca. hver 3. elev som tilmelder sig en kompetencegivende erhvervsuddannelse fuldfører ikke uddannelsen. Rapporten beskriver den historieske- projekt- og resultatmæssige udvikling af fagmentorprojektet i perioden fra september 2009 til januar En udvikling som indebærer, at fagmentorprojektet nu gennemføres på 15 erhvervsskoler med 72 metalseniorer, støttet i det daglige af Dansk Metals seniorklubber i lokalafdelingerne. Rapporten vil indeholde to adskilte hovedafsnit: Fagmentorprojektet understøttet af en økonomisk bevilling fra Undervisningsministeriet Fastholdelseskaravanen. Fagmentorprojektet understøttet af en donation fra TrygFonden. Hensigten er at synliggøre de store muligheder, der er ved en effektiv frivillig menneskelig indsats på erhvervsskolerne overfor den elevgruppe, som pga. sociale, faglige- og adfærdsmæssige forhold dropper ud af erhvervsskolen og dermed ikke gennemfører deres valgte kompetencegivende uddannelse. Dansk Metal, som projektansvarlig, håber, at de resultater og anbefalinger som rapporten vil/kan bidrage med vil synliggøre og give et klart billede af nødvendigheden af, at der fortsat etableres nye fagmentorprojekter på erhvervsskolerne også på nye fagområder, samt at de allerede igangværende styrkes og fastholdes. 3
4 Dansk Metal ønsker at takke Undervisningsministeriet for et godt konstruktivt samarbejde og takke TrygFonden for donationen i Ligeledes ønsker Dans Metal at takke alle involverede erhvervsskoler for et særdeles godt og konstruktivt samarbejde til stor glæde og støtte for vores unge. Billeder og tekst som er stillet til rådighed fra LO faglige seniorer Liv og lidt mere er af Thomas Møller og Rune Backs. Gert Herner Svendsen Fagmentorprojektet på Campus Bornholm Netværksmødet på Kold College Evalueringsmøde Metal Midt-Vestsjælland efteråret 2014 Uddannelseschef Jens Olsen og smedefaglærer Martin Krag roser seniorernes indsats på Selandia, Slagelse. Billeder fra Faglige seniorer Liv og lidt mere. 4
5 1.0 Indledning Historisk set har erhvervsskolerne altid kæmpet med alt for store frafald. Nedestående tabel og redegørelse er hentet fra Undervisningsministeriets hjemmeside fra oktober 2014 Frafaldsprocenter på henholdsvis de gymnasiale og de erhvervsfaglige uddannelser Gymnasiale uddannelser 16 % 15 % 14 % 13 % 13 % 14 % 13 % Erhvervsfaglige uddannelser 44 % 44 % 43 % 44 % 46 % 46 % 48 % Frafaldet på erhvervsuddannelserne sker særligt på grundforløbet og i overgangen mellem grundog hovedforløbet. Og tallet er alt for stort, mener undervisningsminister Christine Antorini. Danmark har brug for unge med en erhvervsuddannelse, så det er ikke holdbart, når næsten halvdelen af eleverne på vores erhvervsuddannelser falder fra. Det vil vi gerne ændre med vores reform af erhvervsuddannelserne. Den skal blandt andet gøre uddannelserne bedre og mere attraktive og sikre elevernes trivsel i gode studiemiljøer. På den måde vil vi sikre, at flere fuldfører uddannelserne, siger undervisningsminister Christine Antorini. Af de elever, der falder fra i overgangen mellem grund- og hovedforløbet, er tre ud af fire ikke i gang med en uddannelse. Færre end hver tiende er startet på et nyt grundforløb, mens endnu færre er i gang med enten en gymnasial uddannelse, går på produktionsskole eller har påbegyndt en kort videregående uddannelse. Frafaldet på erhvervsskolerne har været genstand for mange undersøgelser og anbefalinger som bl.a. har taget udgangspunkt i en pædagogisk- faglige- sociale-, eller adfærdsmæssige tilgang til problemet. Sikkert er det, at frafaldet skal nedbringes helst helt væk. Dette i særdeleshed til gavn for vores unge, da alle har krav på og behov for en kompetencegivende ungdomsuddannelse. Samfundet har et klart ønske om, og behov for, at sikre den fortsatte kvalificerede faglige arbejdskraft. Dette Fagmentorprojekt har med alle involverede parter, sat sig for at gøre en positiv forskel på frafaldsområdet på erhvervsskolerne, samt at give Metals seniorer et nyt fagligt- og socialt netværk. 5
6 Kort sagt: Vi arbejder for en win-win situation. 2.0 Problemformulering Kan pensionerede metalmedlemmer med mange års erhvervslivserfaring og fagstolthed fra et langt liv på arbejdsmarkedet bibringe frafaldstruede elever på erhvervsskolerne fornyet uddannelsesinteresse, motivation, tryghed og faglig inspiration til at gennemføre den kompetencegivende erhvervsuddannelse, som de har valgt ved at støtte eleverne i det daglige på værkstedet på skolerne og dermed sikre fastholdelsen i uddannelsen? Er det muligt at sikre det nødvendige antal kvalificerede seniorer til de enkelte indsatser? Er det muligt at sikre det nødvendige samarbejde om en fagmentorindsats mellem de lokale metalafdelinger og erhvervsskolerne og deres medarbejdere? Vil fagmentorprojektet være med til at bibringe seniorerne et nyt spændende fagligt-socialt netværk. Hvilke økonomiske rammer skal sættes op for at sikre udgiftsdækning for seniorerne og nødvendig møde- og evalueringsaktivitet. 3.0 Projektmetode Længerevarende indledende dialog mellem Undervisningsministeriets Fastholdelseskaravane, som økonomisk understøttede projektet fra og Dansk Metals projektleder om Fagmentorprojektet, strategi og håndtering herunder fastlæggelse af den nødvendige økonomi til finansiering af transport, møder og øvrige omkostninger. Udarbejdelse af en handlingsplan indeholdende en pilot fagmentorprojektplan med omdrejningspunkt i Metal Midt-Vestsjælland, Slagelse efteråret 2009 og Selandia. Sikring af de lovgivningsmæssige forhold for frivilligt arbejde, herunder børneattest. Udbygning og etablering af nye indsatser på landsplan. Fra 1-6 indsatser i løber af Sikrer nødvendig økonomi efter 2012, idet Fastholdelseskaravanens projektperiode med tilhørende økonomi udløb ultimo Udbygning/udvikling og etablering af nye indsatser fra januar 2013 til i alt 15 indsatser. 6
7 4.0 Selektionskriterier Det er selvsagt ikke muligt - pga. projektets struktur og metode, at fremstille konkret statistisk materiale i forhold til at øge fastholdelsen. Rapporten vil bl.a. med udtalelser fra involverede parter om muligt godtgøre fagmentorprojektets resultater. Fagmentorindsatserne har i stor udstrækning understøttet og suppleret erhvervsskolernes arbejde med at øge fastholdelsen af eleverne i uddannelserne Fagmentorprojekt Fastholdelseskaravanen 5.1 Baggrund og pilotprojekt Dansk Metals Uddannelses- og IKT-sekretariat blev i efteråret 2009 kontaktet af Integrationsministeriet på baggrund af Ministeriets igangværende Fastholdelseskaravane initiativ. Fastholdelseskaravanen havde det overordnede formål at arbejde for øget fastholdelse af unge på erhvervsskolerne med anden etnisk baggrund en dansk. Fastholdelseskaravanen ønskede at undersøge muligheden for at udbygge projektet med en frivillig indsats af Dansk Metals seniorer på erhvervsskolerne. Kontakten fra Integrationsministeriet skal ses som en følge af tidligere samarbejde mellem ministeriet og Dansk Metal bl.a. om vejledningsindsatsen overfor folkeskoleelever til en erhvervsuddannelse. Integrationsministeriet blev nedlagt ved valget og integreret i det nyoprettede Undervisningsministeriet. Ændringen fik ingen indflydelse på det kommende samarbejde. Undervisningsministeriet havde flere konkrete oplæg til et kommende Fagmentorprojekt hvor Metals seniorer skulle støtte op om frafaldstruede elever på de tekniske erhvervsskolers praktikværksteder inden for Metals tre uddannelsesområder: Industriteknik, smede og personvognsmekaniker. Efter drøftelser og accept i Dansk Metals ledelse blev de indledende beslutninger taget. Her var begge parter enige om, at alle tiltag og problemstillinger skulle tage den nødvendige tid for at sikre en lille succes. Der blev udarbejdet en egentlig fagmentorprojekt-handlingsplan med udgangspunkt i et ønske om at igangsætte en indsats med Metal Midt-Vestsjælland, Selandia og ZBC Ringsted som omdrejningspunkt. Drøftelserne mellem Metal Midt-Vestsjælland, Selandia, ZBC Ringsted, Ministeriet og Dansk Metal resulterede i en opstart i foråret
8 Konceptet var fra start tænkt som, at elever fra erhvervsskolerne, der var udpeget af lærerne til at være i målgruppen, én gang om ugen skulle møde op på Metal Midt-Vestsjællands kontor i Slagelse hvor fagmentorerne kunne hjælpe eleverne med de faglige- fagligsociale problemer, som de måtte komme med. Dette blev hurtigt ændret til, at fagmentorerne skulle være til stede på skolernes værksteder i praktikundervisningen. En ren praktisk ændring, idet man blev enige om, at eleverne, når de havde sluppet skolen, ikke var motiveret til endnu et par timers faglig supervision uden for skolen. Fagmentorprojektet var fra starten af også tænkt som en ny mulighed for, at seniorer i Metals seniorklubber kunne få et nyt fagligt og socialt netværk. Kort og godt en win-win situation. Grundlæggende var alle involverede i pilotfasen meget optaget af, at der skulle være konsensus, optimal motivation og forståelse for en fælles projektkultur. Projektet skulle fra start gøre en forskel. Både i processen og produktet. Skolerne var en direkte samarbejdspartner på alle skolens niveauer, samt de seniorer som lokalafdelingen Metal Midt-Vestsjælland ville indbyde til det første informationsmøde. Alle havde samme positive/forstående tilgang til Fagmentorindsatsen som Dansk Metal og Fastholdelseskaravanen havde lagt op til. Efter et velgennemført informationsmøde primo foråret 2010 hos Metal Midt-Vestsjælland, hvor 17 seniorer inden for industriteknik, smede og autofagene alle gav tilsagn om at ville indgå som fagmentor på de to lokale erhvervsskoler, blev seniorerne tilbudt et ½ dags Frivillighedskursus gennemført af ministeriets konsulent. Formålet var at sikre, at alle fagmentorer havde en klar oplevelse af, hvad frivilligt arbejde med unge mennesker er og hvilke lovgivningsmæssige forhold, der er tilknyttet hertil. Dette gælder således også vejledning i udfyldelse af en Børneattest, som alle seniorer skal udfylde og indsende til politiregistrering. Se i øvrigt prospektet Velkommen som Fagmentor udarbejdet af Undervisningsministeriet og som kan downloades på De økonomiske rammer blev lagt ud fra statens regler om transport, møder m.v. Undervisningsministeriet indgik en økonomisk rammeaftale med Metal Midt-Vestsjælland på baggrund af antallet af seniorer, planlagte møder, transport fra seniorernes hjem til skolen og til den lokale metalafdeling. Udgiftsniveauet for en indsats med seniorer fra lokalområdet med 2-3 møder pr. år havde et estimat på pr. år. Seniorerne fra lokalafdelingen Metal Midt-Vestsjælland skal allerede her på dette indledende projektniveau, have en stor tak for velvillighed, engagement og konduite. Seniorerne har på dette meget tidlige stadium gennem deres måde at være fagmentorer på, bibragt fagmentorprojektet struktur og praksis. Mange små og store erfaringselementer om opstartsfasen og de første møder med eleverne, som alle efterfølgende indsatser har anvendt. 8
9 Når mennesker mødes fra mange forskellige kulturer og med store aldersforskelle, er kun forståelse, accept og konstruktiv dialog vejen frem til et godt resultat. 5.2 Socialt netværk Fagmentorprojektets anden profil var tilførsel af nye sociale netværker for Metals seniorer. Faglighed, livserfaring, cases fra det virkelige liv, hygge, en bid brød og en lille en til halsen og ikke mindst snak om den gode sag. Hør lige hvad jeg har oplevet sidste gang på værkstedet!! Det lykkedes alene takket være de menneskelige og socialfaglige kvalifikationer som seniorerne kommer med. 5.3 Erfarings- og procesmodel fra pilotprojektet Projektforståelse, dialog/overvejelser og handlingsplan. Projektledere og erhvervsskoler. Drøftelse af indsatsens struktur ift. øvrige aktiviteter på skolen for frafaldstruede elever. Fagmentorprojektet som supplement. Hvad betyder indsatsen for skolens hverdag hvad kan forudses og hvad skal afprøves? Udvælgelse af Fagmentorkorps. Alene den lokale Metalafdelings ansvar. Frivillighedskursus/Børneattest Første møde på skolen med lærerne efter skoletid. Orientering om uddannelsernes struktur. (Grundforløb/Hovedforløb) Aftale om starttidspunkt.(falde sammen med en klassestart) Aftaler om mødedag/dage SKAL overholdes Første møde med eleverne på lærernes foranledning og anvisning. Hvem går til hvem? al kontakt mellem fagmentor og elev, skal bygge på et lærerinitiativ/involvering. Aftaler og kontrakt vedr. transportudgifter og øvrige omkostninger indgået med Undervisningsmisteriet/Fastholdelseskaravanen. Efter ca. 2-3 mdr. indkaldes til 1. evalueringsmøde i den lokale metalafdeling. Seniorer, skoleledelse/lærere og projektleder. `Hvordan går det er vi kommet godt fra start? 6-8 måneder Jens fra Selandia mener, at seniorerne har været med til at begrænse frafaldet fra Livog lidt mere nr Hvad siger eleverne? 6.1 Hvad siger Undervisningsminister Christine Antorini? 6.2 Hvad siger eleverne til at få nye kammerater på Selandia og ZBC s værksteder og hvad siges om fagmentorerne og fagmentorprojektet? Det er lidt mere hyggeligt på en eller anden måde, når de er her. 9
10 Jeg blev hjulpet af en fagmentor, da jeg ikke fik min SU og var rigtig ked af det. Niels tog mig med på kontoret og undersøgte, hvad der var gået galt. Vi fik skrevet en ny ansøgning og så fik jeg pengene. Nu er alt godt, og jeg kan igen koncentrere mig om min uddannelse. Hyggeonklerne har erfaring og tid til en snak om alt. Man går og hyggesnakker med seniorerne. Vi snakker tit om alt muligt andet end biler, men de har bl.a. også hjulpet mig med at skifte uddannelse. Jeg vil gerne arbejde med nogle større maskinerier, så jeg tager grundforløber færdigt, og så skal jeg i lære som lastvognsmekaniker. Hvis man hele livet har fået at vide, at man ikke dur til noget, så sker der bare noget helt specielt inde i en, når man så finder ud af, at man faktisk godt kan. Undervisningsminister Christine Antorini udtaler: Jeg er helt pjattet med den ordning. Frivillig mentor vendte op og ned på livet for Jesper Vilholm og Daniel Ravn på Selandia, Slagelse. Artikel af Ida Mørch i LO Faglige seniorer maj 2014 Liv-og lidt mere nr. 21: Leif Petersen, 66 årig pensioneret mekaniker, har efter et langt arbejdsliv dårligt noget følelse tilbage i sine fingre. Det holder ham alligevel ikke fra at arbejde som frivillig mentor for unge på Selandia. To af de elever som har benyttet sig af mentorordningen på Selandia, er mekanikerelev Jesper Vilholm og Daniel Ravn. begge 22 år. De er ikke i tvivl om, at hjælpen fra Leif Petersen på det nærmeste har vendt op og ned på deres liv. Jesper Vilholm: Da jeg startede her på Grundforløbet, var jeg virkelig bange for ikke at slå til. Jeg har haft mange nederlag i folkeskolen, og det sidder bare i en. Så hver gang jeg gik til en opgave, var det med indstillingen: Det kan jeg nok ikke. Det var her, Leif hjalp mig. Han troede på mig og støttede mig specielt i den første tid på skolen. I dag hvor jeg kun har et halvt år tilbage af uddannelsen til mekaniker, går jeg til opgaverne med indstillingen: Selvfølgelig kan jeg det, siger en smilende Jesper Vilholm. Fagmentor Leif Petersen sammen med de to elever. 10
11 Kaffemødet med Undervisningsminister Christine Antorini. Elever og senior koordinator Tom Månsson (Billederne er fra Liv og lidt mere nr. 21 foråret 2014) 7.0 Udbygning af Fagmentorindsatser fra én til seks med udgangspunkt i pilotprojektets erfaringer Med udgangspunkt i erfaringerne og efterfølgende anbefalinger fra involverede personer fra Fagmentor pilotopstarten i Metal Midt-Vestsjælland, ønskede Undervisningsministeriet og Dansk Metal som projektansvarlige, at udbrede de gode procesresultater og erfaringer til flere erhvervsskoler - Metal Lolland-Falster og CELF seniorer og lokale metalafdelingers seniorklubber. Med udgangspunkt i pilotprojektets økonomiske rammemodel, blev der indgået rammeaftaler med alle nye indsatser mellem Undervisningsmisteriet og de lokale metalafdelinger. Målsætningen var klart den samme som for pilotprojektet. Vi skal fra start have en lille succes hvor alle involverede parter indgår i fagmentorprojektet med samme indstilling som beskrevet tidligere. Det sociale netværkselement blev fremtonet som en vigtigt forudsætning for seniorerne. -Metal Hovedstaden og TEC nov seniorer -Metal Sønderborg og EUC Syd nov. 2011/februar seniorer -Metal Himmerland/Års Erhvervsskoler januar seniorer - Metal Odense og Syddansk Erhvervsskole januar seniorer -Metal Midt-Vestsjælland og Selandia-Ceu og ZBC Ringsted efteråret seniorer Tidshorisonten for indsatsernes opstart blev valgt efter samme koncept som pilotprojektet. Vore elever på de nye skoler skal på samme måde opleve seniorerne som gode kammerater, som kan give en hjælpende hånd, lytte og understøtte eleven i uddannelsesforløbet. 11
12 8.0 Udtalelser fra de næst etablerede indsatser: 8.1 Metal Sønderborg og EUC Syd: Eleverne: Det er dejligt, når der kommer en voksen som interesserer sig for, hvad man laver. Vi hyggesnakker De er lidt gammeldags, og har svært ved at forstå ungdommen De hjælper også fagligt De er meget flinke. Fagmentorerne: Positive oplevelser, vedr. egne forventninger, er glad for at se de enkelte gode resultater i mentorsagens ånd. Der skal laves information gennem seniorklubbernes aktivitetskalendere og forbundet laver en artikel i Metal Magasinet, så flere seniorer med overskud til at deltage i frivilligt arbejde også kan se, at her er en mulighed for at gøre en forskel. Det er rart at have noget at stå op til og det er dejligt at have med unge mennesker at gøre. Jeg har været med til at skaffe nogle elever en praktikplads. Jeg mødte en dag en elev uden for skolen med sin bedstemor, hvor jeg blev bedt om at hjælpe, da eleven har svære skriveproblemer, som tidligere er blevet løst af elevens, desværre afdøde, bedstefar. Jeg formidler problemet videre til skolen som naturligvis iværksætter skrivehjælp. Det syntes jeg er en positiv historie. Eleverne føler sig trygge ved vores tilstedeværelse. Erhvervsskolen/lærerne: Første gang jeg hørte om projektet, var da min afdelingsleder var på rundvisning i værkstedet. Vi blev kort mundtlig orienteret, dårlig dialog omkring hvad det gik ud på. Det var som om det blev trukket ned over hovedet på os. Projektet er en ekstra hjælp til det vi allerede gør for at fastholde eleverne. Det skal ses som en tydelig rollemodel. De unge ved godt, hvor vigtigt det er at få en uddannelse. En del af vores elever ved ikke om det er det rigtige, de har valgt, og her er rollemodellen vigtig. Vi har en fastholdelseskonsulent (SPS vejleder). Derudover har vi en NetOpNu psykolog tilkoblet alle adresser. Fastholdelse handler om at skabe gode relationer og gøre undervisningen interessant, det er faglærernes opgave. Når eleverne oplever fagmentorerne som rollemodel, er de trygge ved at henvende sig til dem. Vi kunne godt tænke os, at der var fagmentorer inden for alle håndværksfag, specielt inden for Bygge og Anlæg. 12
13 8.2 Metal Hovedstaden og TEC Hvidovre: Eleverne: Fagmentor- hvad er det? Nåh- seniorerne. De er flinke og hjælpsomme når man spørger. De hjælper med det faglige. (Luay 16 år og Sorahat 34 år) Meget flinke, hjælper med opgaverne. Kan give gode kneb. Ikke hjælp til private spørgsmål. (Daniel 18 år) Mest praktisk hjælp. Fint med ekstra hjælp hvis lærerne er optaget. (Patrick 20 år) Ser dem, men tænker ikke over det. (Muhammad 17 år) Rimeligt godt, kan hjælpe hvis der er noget man ikke forstår i opgaven - mest praktisk og ikke noget privat. (Joakim 17 år) Lærerne: Eleverne bruger dem meget. De er af den gamle skole, og kan lære eleverne noget. At de er ældre giver respekt. Det fungerede ikke helt optimalt fra starten. Vi var ikke gode nok til at fortælle, hvad vores forventninger var. Tror ikke de har indflydelse på større fastholdelse. Kontakten mellem fagmentorer og elever er gavnlig Helt kanon, er deres indgangsvinkel til eleverne. De tager sig tid. Eleverne er glade for deres hjælp. Eleverne taler om livets genvordigheder med dem. Må ikke undervise, de er ikke lærere. Fagmentorerne: Vi er her for elevernes skyld. Eleverne kommer ofte og spørger om teknisk hjælp, også til eget behov, det kan virke motiverende på eleverne. Ind imellem dukker der personlige spørgsmål op. Har haft lidt snak om praktikpladser, men ikke så meget som forventet. Fornemmer at eleverne har respekt, fordi vi er gamle mekanikere. 8.3 Metal Himmerland og Aars Erhvervsskoler: Eleverne Mads: Der var mere stress før mentorerne begyndte, der kunne tit være kø hos lærerne. Efter fagmentorerne er begyndt, har det sat en dæmper på det hele. Jeg skulle ud på drejebænken og lave en opgave, fagmentoren kom og hjalp med at bruge den. I 3 timer taler vi om, hvad der sker i min og fagmentorers fritid, tips til at skaffe en læreplads. Denne samtale var med til at give svar på nogle ting, som jeg havde søgt længe. Det er fedt, at de giver sig 13
14 tid til hver enkelt. Der har været en gang, hvor jeg havde haft lyst til at smide det hele på gulvet og så har fagmentorerne hjulpet mig videre. Eks. når der er en lille fejl på en generator, kommer mentoren og fortæller, hvad der kan være galt og så en lille historie om deres erfaring, så husker man det bedre. Det er også sjovt, når mentorerne kommer på glatis, og så kan vi sammen finde svaret. Det store ved ordningen er, at det tager stressen fra hverdagen. En mentor hører man lidt mere efter, han har jo været ude på arbejdspladsen. Martin: Der var før mere kø ved lærerne, fagmentorerne er mere hyggelige og kommer med input. Fagmentorerne kan godt finde på at komme over og spørge, hvad har du gang i og komme med tips. Det er hyggeligt, og det er ok, at der kommer en lille historie om faget fra det virkelige liv. Man kan spørge fagmentorerne om forholdene på en arbejdsplads, og hvad der kan gå galt. Lærerne Jess: Vi blev informeret om fagmentorprojektet på et afdelingsmøde og derefter et infomøde. Projektet gav anledning til overvejelser, da vi syntes, at vi bevæger os i et overlapningsområde. Ex: Det kan være, at mentorerne vil indstille svejseren anderledes end læreren. Det skal afklares ved samtale, hvem der har hvilke opgaver. Det var meget betænkeligt i starten. Mentorerne kom og sagde: Nu skal I bare se, sådan skal du gøre. Det er betænkeligt, at vi som lærere skal udfordres fagligt, særligt når eleverne hører på. Efter nogen tid er der blevet en god kontakt mellem faglærer, elever og mentorer. Det var/er en mulighed, at mentorerne kunne komme ind i teori og fortælle om det at være på en arbejdsplads, og hvordan det er at være lærling. Mentorerne er gode til at tage sig af eleverne, når der er kø ved lærerne. Fagmentorindsatsen er vellykket, fordi mentorerne har kendskab til faget og arbejdsmarkedet. Desuden har de gode menneskelige egenskaber, som gør, at eleverne kan komme og få en snak. Det er svært at måle konkrete resultater, men jeg tror, at vi får gladere elever. Gennemførelsen er i 2012/2013 på Bil, Fly 90,21 % og på Produktion og udvikling, 90,63 % Peter: De udstråler god tid fagmentorerne passer fint ind. De er en brik i det store puslespil. Det er en god ting, at vi holder løbende fællesmøder mellem lærerne, metalprojektlederen og fagmentorerne og også alene, så vi kan afstemme forventningerne. Elever med specielle forudsætninger (ADHD). Det kunne være en ide, at få en ud og fortælle om det. 14
15 Fagmentorerne Jan: I forbindelse med, at jeg hjalp en lærling med en læreplads, spurgte Metal om jeg ville deltage i fagmentorprojektet. Jeg vil gerne hjælpe de unge, jeg har gennem tiden haft mange lærlinge. Mine forventninger som fagmentor var, at få hjulpet nogle videre med deres uddannelse og kunne bruge lidt tid på et godt projekt. Det sker jo også, at vi lærer noget af lærlingen. Jeg har hjulpet unge videre, projektet har haft betydning. Jeg har brugt meget tid på at hjælpe med at søge læreplads. Jeg tager en samtale med læreren om, hvem der har behov for hjælp. En elev der har forladt bandemiljøet har krævet mange samtaler for at fastholde ham, det har især været om, hvordan en almindelig hverdag og arbejdsmarkedet fungerer. Jeg syntes, at den model som Metal og Misteriet har valgt er OK. Netværket blandt fagmentorerne beriger hverdagen. Jørgen og Bent: Det var en god måde Metal havde for at informere os om fagmentorordningen. Der var ikke noget, der kom bag på mig. Fin info. Jeg vil gerne gøre en god gerning for de unge, så de får en uddannelse. Mine forventninger til projektet er, at blive brugt til at hjælpe de unge i gang. Jeg har kørt som servicemontør i hele landet og kender mange af mestrene. Infomøde om etablering af fagmentorprojekt på Aars Erhvervsskole og første dag på værkstedet Billeder er fra Liv og lidt mere nr. 15/
16 Flemming Eriksen (stående) seniorkoordinator, infomøde på Aars Erhvervsskoler. (Billede fra Liv og lidt mere nr. 15/2012). 8.4 Metal Sydøst og CELF: På CELF i Nakskov har to seniorer på smede- og industriteknikuddannelserne været en del af skolemiljøet som fagmentorer. Tilsyneladende til alles tilfredshed. Man kunne godt fristes til at spørge sig selv: Gad vide, om det nu også passer? Sådan skrives der i en artikel i det lokale dagblad. Artiklen er et samarbejde mellem CELF mediemedarbejder og Folketidende. Foråret Evalueringsmøde i Forbundshuset, Metal Sydøst, Maribo November 2014 Eleverne: Mark Rosleff, 25 år, udlært kleinsmed, nu elev på industriteknikuddannelsen er meget glad for ordningen. Det er en stor hjælp i undervisningen. Vi er mange i klassen, og det er godt med en ekstra person. Mentor kommer fra arbejdsmarkedet, har stået ved en drejebænk og har indsigt i den virkelige verden. Mentor vil smadder gerne lære fra sig, de kommer selv hen, hvis de ser, jeg står og fjumrer i det. 16
17 Faglæreren Faglærer John Christensen: At få ordningen til at blive en succes kræver, at kemien mellem lærer, mentor og elever er på plads. Når det er sagt, syntes jeg, at det er en rigtig god ordning, hvor eleverne bliver styrket i faglighed og færdigheder, og jeg får faglig om end ikke pædagogisk sparring. Mentorordningen er en rigtig god idé, der fungerer for alle parter, også for mentorerne der på denne måde stadig har lidt føling med det, de har arbejdet med hele livet. Fagmentor John Blak Nielsen, 64 år, fra Nakskov har et langt arbejdsliv bag sig. John er udlært klejnsmed i Søværnet i 1972, fortsat på Nakskov Skibsværft. John er en aktiv senior, motionscenter besøges 3 gange om ugen. John Blak Nielsens motivation for at melde sig som fagmentor var, at han gerne ville gøre en forskel. Og det føler han bestemt, at han gør, når han går rundt på skolen og hjælper de unge. Den halve dag pr. uge giver ham et positivt skub, så John regner med at fortsætte som mentor mange år endnu. Man skal være tålmodig. I starten kommer man ikke lige ind på livet af de unge. Man skal lade tingene ske i de unges tempo. De unge har også behov for at vide, at de kan regne med, at du kommer som aftalt. Fagligheden er selvfølgelig vigtig, men som mentor er det allervigtigste måske, at du selv er udadvendt og kan gå rundt og snakke med eleverne Fagmentorprojektet Donation fra TrygFonden på kr. Med udgangen af finansåret 2012 udløb Undervisningsministeriet, Fastholdelseskaravanens bevilling. På den baggrund søgte projektlederen for fagmentorprojektet Gert Herner Svendsen Trygfonden om økonomisk støtte til at videreføre fagmentorindsatserne, samt udbygge projektet til 15 indsatser. Fagmentorprojektet blev med skrivelse af 7. maj fra TrygFonden godkendt med i alt kr. for 2013 og Dette glade budskab blev hurtigt udsendt til alle igangværende indsatser, samt at der blev udarbejdet en handlingsplan for udbygning af fagmentorprojektet og afholdelse af et netværksmøde for alle involverede på Kold College Odense den 7. november Følgende lokale metalafdelinger og/eller erhvervsskoler blev efterfølgende kontaktet for om muligt at igangsætte fagmentorindsats på den lokale erhvervsskole. I alt 9 nye geografiske steder blev i 2013 forsøgt igangsat. 17
18 Etableringen og startprocesserne for de 9 nye indsatser, blev igangsat efter samme koncept som de igangværende og med samme økonomi for de udgifter seniorerne har for transport. EUC Nord og Metal Vendsyssel, Syddansk Erhvervsskole, Metal Odense, Aarhus Tech og Metal Aarhus er ikke kommet i gang. Bevillingsrammen fra Trygfondens donation udgør drift af igangværende indsatser i 2013 med en 1/3, igangsætning af nye indsatser i 2013 og 2014 med en 1/3, afholdelse af netværksmøde på Kold College den 7.november 2013 med en 1/5 og udgifter til projektleder med en 1/ Billeder, udtalelser og artikler fra de sidst etablerede indsatser Billedet fra EUC Lillebælt efteråret Fagmentorer blandt lokal Metalformand fra Metal Lillebælt og repræsentant for skole. Metal Thy/Mors og EUC Nordvest februar seniorer Metal Haderslev og EUC Syd februar seniorer Metal Bjerringbro Silkeborg og Teknisk Skole Silkeborg marts seniorer Metal Aalborg og Tech College Aalborg juni seniorer Metal Aarhus og Aarhus Tech august seniorer Metal Vest og EUC Vest oktober seniorer Metal Vendsyssel og EUC Nord oktober seniorer Metal Lillebælt og EUC Lillebælt oktober seniorer Metal Bornholm og Campus Bornholm november seniorer 18
19 10.1 Metal Bjerringbro Silkeborg og Teknisk Skole Silkeborg Eleverne: Vi kan li fagmentorerne, de er lige ved hånden og man kan spørge dem til råds, hvis lærerne er optaget. De kan komme med input til hvordan en opgave kan løses. Fagmentorerne fortæller os, hvad der er god opførsel på arbejdspladsen og de har besøgt vores praktiksteder. Dejligt at fagmentorerne vil os. Faglærerne: Vi fik information om fagmentorprojektet fra uddannelseslederen, som havde deltaget i informationsmøderne. Vi har en morgenmadsordning, hvor lærere og elever mødes. Nu er fagmentorerne med. Her drøfter vi alt. Det sociale samvær er guld værd. Fagmentorerne er med til at gøre en forskel, samt at fastholde de elever, som måske ville have droppet ud. Fagmentorerne har bedre mulighed for at spotte en elev, der har det svært og tager så en dialog med eleven. Vi kunne godt tænke os, at der også var fagmentorer inden for tømrer og malerfagene. Fagmentorerne: Vi har bl.a. meldt os, fordi vi ønsker at være med til at vende den negative udvikling, der har været i mange år. Vi har alle haft med lærlinge at gøre på arbejdspladsen og derfor været med til at hjælpe de unge videre og få dem til at se muligheder inden for faget. Vi har været meget glade for kontakten til Dansk Metal, som udelukkende har været positiv. Der er også en god organisering af projektet vi mangler blot arbejdsgiverne. Fagmentorprojektet giver stor tilfredsstillelse, jeg har haft mange gode oplevelser. Jeg kan være en smule rystet over standarden på nogle af eleverne. Det er også dejligt, at vi har skabt et netværk mellem os fagmentorer. Fx har der kun været 3 ud af 4 som har gennemført på dette smedegrundforløb, hvoraf den ene er døvstum. Den frafaldne elev kunne ikke hjælpes. Ekstra Posten Silkeborg onsdag den 22. januar 2014 Billede og artikel er velvilligt stillet til rådighed. Artikel af Kenneth Husum. Foto Jacob Stigsen Andersen Mentor hjælper Jacob med den svære teori 19
20 Jakob Kristian Thomsen på 17- år er glad for hjælp fra 70-årige Jim Andersen, der er blevet mentor på teknisk skole. Jakob Kristian Jakob Et par gange om ugen er Jim Andersen på 70 år i skole igen på Teknisk Skole Silkeborg. Han er fagmentor og hjælper 17-årige Jakob Kristian Thomsen, der er i gang med uddannelsen til elektriker og som ordblind kan have svært ved teorien. Når vi sidder og arbejder med en styring som den her på bordet, og så se Jakobs glæde, når den begynder at virke. Det er skægt for os begge to, og det er lønnen for mig, siger Jim Andersen, der er tidligere radiomekaniker og elektroniktekniker og i øvrigt har en fortid som underviser og studievejleder på skolen. Han er egentlig gået på pension, men han kom med i det nye fagmentor-projekt med seniorer og har siden september fulgt et nyt hold kommende elektrikere. Han kommer på skolen flere gange om ugen og nogle gange lidt oftere. Aftaler selv Jeg får sommetider en sms fra Jakob, der spørger, om jeg ikke kommer, og så aftaler vi selv, hvornår jeg skal komme forbi, siger Jim Andersen, der glæder sig til at komme på skolen. For Jakob Kristian Thomsen er det en stor hjælp af have en erfaren makker ved sin side. Jeg får meget ud af det. Han kan lære mig rigtig mange ting, og han har masser af erfaring, siger han. Selvom der er et par generationer mellem dem, så bliver det ikke oplevet som noget problem, og der bliver ikke kun snakket om elektronik og styringer. Vi får også snakket privat om rigtig mange ting, siger Jakob Kristian Thomsen.- Vi er nok lige slemme til det. Det kan sommetider gå ud ad en tangent og så må vil lige huske hinanden på at komme tilbage til det alvorlige igen, bemærker Jim Andersen. Mål: En læreplads For Jakob Kristian Thomsen kan teorien være ekstra svær som ordblind og så er det en stor hjælp at kunne spørge Jim Andersen om råd. 20