TFE4101 Vår Løsningsforslag Øving 3. 1 Teorispørsmål. (20 poeng) - PDF
TFE4101 Vår 2016. Løsningsforslag Øving 3. 1 Teorispørsmål. (20 poeng)
Advertisement
Advertisement
Like dokumenter
Kondensator - Capacitor. Kondensator - en komponent som kan lagre elektrisk ladning. Symbol. Kapasitet, C = 1volt
Forelesning nr.7 INF Kondensatorer og spoler
Forelesning nr.4 INF 1411 Elektroniske systemer
UKE 5. Kondensatorer, kap. 12, s RC kretser, kap. 13, s Frekvensfilter, kap. 15, s og kap. 16, s.
EKSAMENSOPPGAVE. Eksamen i: FYS Elektromagnetisme Fredag 31. august 2012 Kl 09:00 13:00 adm. Bygget, rom B154
LABORATORIERAPPORT. RL- og RC-kretser. Kristian Garberg Skjerve
Rapport laboratorieøving 2 RC-krets. Thomas L Falch, Jørgen Faret Gruppe 225
TFY4104 Fysikk. Institutt for fysikk, NTNU. Høsten Øving 11. Veiledning: november.
Forelesning nr.4 INF 1411 Elektroniske systemer. Vekselstrøm Kondensatorer
Kapasiteten ( C ) til en kondensator = evnen til å lagre elektrisk ladning. Kapasiteten måles i Farad.
Forelesning nr.4 INF 1411 Elektroniske systemer. Vekselstrøm Kondensatorer
Eksamensoppgave i TFE4110 DIGITALTEKNIKK MED KRETSTEKNIKK
UKE 5. Kondensatorer, kap. 12, s RC kretser, kap. 13, s Frekvensfilter, kap. 15, s kap. 16, s
Kondensator - Capacitor. Kondensator - en komponent som kan lagre elektrisk ladning. Symbol. Kapasitet, C. 1volt
Forelesning nr.4 INF 1411 Elektroniske systemer. Vekselstrøm Kondensatorer
Kontinuasjonseksamensoppgave i TFY4120 Fysikk
TFE4101 Vår Løsningsforslag Øving 1. 1 Ohms lov. Serie- og parallellkobling. (35 poeng)
LØSNINGSFORSLAG TIL KONTINUASJONSEKSAMEN I TFY4155 ELEKTROMAGNETISME Onsdag 17. august 2005 kl
Eksamen i emne TFE4110 DIGITALTEKNIKK MED KRETSTEKNIKK
Mandag Institutt for fysikk, NTNU TFY4155/FY1003: Elektrisitet og magnetisme Vår 2007, uke12
D i e l e ktri ku m (i s o l a s j o n s s to ff) L a d n i n g i e t e l e ktri s k fe l t. E l e ktri s ke fe l tl i n j e r
Oppgave 1 (30%) SVAR: R_ekv = 14*R/15 0,93 R L_ekv = 28*L/15 1,87 L
TFE4101 Vår Løsningsforslag Øving 2. 1 Strøm- og spenningsdeling. (5 poeng)
Eksamen i emne TFE4110 DIGITALTEKNIKK MED KRETSTEKNIKK. Lørdag 5. juni Tid. Kl LØSNINGSFORSLAG
Elektriske kretser. Innledning
Théveninmotstanden finnes ved å måle kortslutningsstrømmen (se figuren under).
Eksamen i emne TFE4110 DIGITALTEKNIKK MED KRETSTEKNIKK. Fredag 25. mai Tid. Kl LØSNINGSFORSLAG
Institutt for elektronikk og telekommunikasjon. Eksamen i emne TFE4110 DIGITALTEKNIKK MED KRETSTEKNIKK. Onsdag 24. mai Tid. Kl.
Sammendrag, uke 13 (30. mars)
Forelesning nr.5 INF 1411 Elektroniske systemer. RC-kretser
Den franske fysikeren Charles de Columb er opphavet til Colombs lov.
LØSNINGSFORSLAG KRETSDEL
Oppsummering om kretser med R, L og C FYS1120
a) Bruk en passende Gaussflate og bestem feltstyrken E i rommet mellom de 2 kuleskallene.
Forelesning nr.5 INF 1411 Elektroniske systemer. RC-kretser
Løsningsforslag eksamen inf 1410 våren 2009
Rapport TFE4100. Lab 5 Likeretter. Eirik Strand Herman Sundklak. Gruppe 107
TFE4100 Kretsteknikk Kompendium. Eirik Refsdal
FYS ØVELSE 3 KONDENSATOREN OG RC-FILTRE
INF1411 Obligatorisk oppgave nr. 4
Oppgave 3 -Motstand, kondensator og spole
NORGES LANDBRUKSHØGSKOLE Institutt for matematiske realfag og teknologi LØSNING TIL PRØVE 2 I FYS135 - ELEKTRO- MAGNETISME, 2004.
Fjæra i a) kobles sammen med massen m = 100 [kg] og et dempeledd med dempningskoeffisient b til en harmonisk oscillator.
EKSAMENSOPPGAVE. Tillatte hjelpemidler: Kalkulator med tomt dataminne Rottmann: Matematisk Formelsamling A.T. Surenovna: Norsk russisk ordbok
Forelesning nr.2 INF 1411 Elektroniske systemer. Effekt, serielle kretser og Kirchhoffs spenningslov
UNIVERSITETET I OSLO
Forelesning nr.8 INF 1410
KONTINUASJONSEKSAMEN TFY4155 ELEKTROMAGNETISME Onsdag 17. august 2005 kl
Kontinuasjonseksamen i emne TFE4110 DIGITALTEKNIKK MED KRETSTEKNIKK
UNIVERSITETET I OSLO
Forelesning nr.4 INF 1410
Oppgave 1 (30%) a) De to nettverkene gitt nedenfor skal forenkles. Betrakt hvert av nettverkene inn på klemmene:
Fasit og sensorveiledning eksamen INF1411 våren Oppgave 1 Strøm, spenning, kapasitans og resistans (Vekt 20 %) A) B) Figur 1
Forelesning nr.2 INF 1411 Elektroniske systemer. Effekt, serielle kretser og Kirchhoffs spenningslov
NORGES TEKNISKNATURVITENSKAPELIGE UNIVERSITET INSTITUTT FOR FYSIKK EKSAMEN I EMNE TFY4120 FYSIKK. Fredag 9. desember 2005 Tid: kl
FYS ØVELSE 3 KONDENSATOREN OG RC-FILTRE
UNIVERSITETET I OSLO
Løsningsforslag EKSAMEN TFY4102 FYSIKK Fredag 10. juni 2011
EKSAMEN FY1003 ELEKTRISITET OG MAGNETISME I Mandag 5. desember 2005 kl
Forelesning nr.5 INF 1411 Elektroniske systemer
TFY4104 Fysikk. Institutt for fysikk, NTNU. Høsten Løsningsforslag til øving 10.
KONTINUASJONSEKSAMEN I EMNE TFY 4102 FYSIKK
Mandag 7. mai. Elektromagnetisk induksjon (fortsatt) [FGT ; YF ; TM ; AF ; LHL 24.1; DJG 7.
Oppgave 3: Motstand, Kondensator og Spole
Fasit og sensorveiledning eksamen INF1411 våren Oppgave 1 Strøm, spenning, kapasitans og resistans (Vekt 20 %) A) B) Figur 1
Kontinuasjonseksamen i emne TFE4110 DIGITALTEKNIKK MED KRETSTEKNIKK Fredag 6. aug 2004 Tid. Kl
Punktladningen Q ligger i punktet (3, 0) [mm] og punktladningen Q ligger i punktet ( 3, 0) [mm].
Forelesning nr.2 INF 1411 Elektroniske systemer
For å finne amplituden kan vi f.eks. ta utgangspunkt i AB=-30 og siden vi nå kjenner B finner vi A :
NORGES TEKNISKNATURVITENSKAPELIGE UNIVERSITET INSTITUTT FOR FYSIKK EKSAMEN I EMNE TFY4120 FYSIKK. Fredag 9. desember 2005 Tid: kl
Kontinuasjonseksamen i emne TFE4110 DIGITALTEKNIKK MED KRETSTEKNIKK. Mandag 4. august Tid. Kl LØSNINGSFORSLAG
Eksamen i emne TFE4110 DIGITALTEKNIKK MED KRETSTEKNIKK Fredag 21. mai 2004 Tid. Kl
Kontinuasjonseksamen i emne TFE4110 DIGITALTEKNIKK MED KRETSTEKNIKK. Onsdag 15. august Tid. Kl LØSNINGSFORSLAG
Enkle kretser med kapasitans og spole- bruk av datalogging.
FYS1120 Elektromagnetisme H10 Midtveiseksamen
UNIVERSITETET I OSLO
Eksamen i emne TFE4110 DIGITALTEKNIKK MED KRETSTEKNIKK
7.1 RESISTANS - SPOLE - KONDENSATOR TILKOPLET ENKELTVIS 7.1 RESISTANS - SPOLE - KONDENSATOR TILKOPLET VEKSELSTRØM ENKELTVIS
Onsdag og fredag
r+r TFY4104 Fysikk Eksamenstrening: Løsningsforslag
Forelesning nr.7 INF 1411 Elektroniske systemer. Tidsrespons til reaktive kretser Integrasjon og derivasjon med RC-krester
EKSAMENSOPPGAVE I FYS-1002
WORKSHOP BRUK AV SENSORTEKNOLOGI
KONTIUNASJONSEKSAMEN I EMNE TFE 4120 ELEKTROMAGNETISME
RAPPORT. Elektrolaboratoriet. Oppgave nr.: 1. Tittel: Spenningsdeling og strømdeling. Skrevet av: Ole Johnny Berg
HALVLEDER-DIODER Karakteristikker Målinger og simuleringer
Eksamen i emne TFE4110 DIGITALTEKNIKK MED KRETSTEKNIKK
LØSNINGSFORSLAG TIL KONTINUASJONSEKSAMEN I FAG SIF 4012 ELEKTROMAGNETISME (SIF 4012 FYSIKK 2) Mandag 29. juli kl
KONTINUASJONSEKSAMEN I EMNE TFE 4120 ELEKTROMAGNETISME
UNIVERSITETET I OSLO
Løsningsforslag til øving 5
UNIVERSITETET I OSLO
Forelesning nr.6 INF 1411 Elektroniske systemer. Anvendelser av RC-krester Spoler og RL-kretser
LØSNINGSFORSLAG TIL EKSAMEN FY1013 ELEKTRISITET OG MAGNETISME II Fredag 9. desember 2005 kl
Løsningsforslag for obligatorisk øving 1
EKSAMEN FY1003 ELEKTRISITET OG MAGNETISME TFY4155 ELEKTROMAGNETISME Tirsdag 27. mai 2008 kl
Forelesning nr.6 INF 1411 Elektroniske systemer. Anvendelser av RC-krester Spoler og RL-kretser
Lab 3: AC og filtere - Del 1
Kap. 24 Kapasitans og dielektrika. Van de Graaff generator. Kap Van de Graaff-generator i Gamle fysikk, 1952
Laboratorieøvelse 2 N
Advertisement
Transkript:
TFE411 Vår 216 Norges teknisk naturvitenskapelige universitet Institutt for elektronikk og telekommunikasjon Løsningsforslag Øving 3 1 Teorispørsmål. (2 poeng) a) Beskriv følgende med egne ord: Nodespenningsmetoden. 1. Marker alle vesentlige noder, altså noder der minst tre grener kobles sammen. 2. Tilordne nodespenningene spenningsvariable for eksempel v1,v2 osv. Og velg en referansenode, som får nodespenning V. 3. Hvis noen av nodene har en spenningskilde forbundet mellom to noder utgjør disse nodene en supernode. KVL gir spenningen mellom disse nodene til å være lik spenningskilden. 4. For de resterende nodene bruk Kirchoffs strømlov til å sette opp ligning for alle strømmene ut av noden. 5. For supernodene settes det opp ligninger for KCL for supernoden sett under et. 6. Løs ligningssettet for å få de resterende spenningene. Tidskonstanten t (tau). Tidskontstanten i en RC-krets kan betraktes på to forskjellige måter: 1. Den tiden det tar for tangenten for spenningskurven til kondensatoren å nå påtrykt spenning over kretsen. 2. Tiden det tar for spenningen å nå: (1 e 1 )V påtrykt ved oppladning og; e 1 V påtrykt ved utladning e 1 er da når t=t b) Skisser oppbygningen til en kondensator. Navngi de enkelte elementene og gi en kort forklaring på hvordan de påvirker kondensatorens egenskaper. Hva kan du si om kondesatorer i steady state? En kondensator består i prinsippet av to plater, avskilt med et dielektrikum mellom. Se Figur 1 for illustrasjon. Kondensatorens kapasitans avhenger av 4 paramtere: Platenes areal, platenes avstand til hverandre og dielektrikumet. Større plateareal gir større kapasitans. Kapasitansen øker jo nærmere hverandre platene er. Dielektrikumets isolasjonsevne medvirker på å bestemme hvor langt fra hverandre platene kan være, og således vil bedre isolasjon i dielektrikumet kunne gi høyere kapasitans. Den primære egenskapens til en kondensator betegnes som kapasitans. For platekondensatoren i Figur 1 er kapasitansen gitt av: 26. januar 216 Side 1 av 9
Figur 1: Platekondensator C = ɛ A d der A er platenes areal, d er avstanden mellom dem, og ɛ er permittiviteten til dielektriumet, også kalt dielektriumskonstant. Enheten til kapasitansen er Farad [F]. I steady state har kondensatoren samme spenning over seg som den er påtrykt. Den har med andre ord konstant spenning over seg og kan dermed i praksis behandles som en åpen krets. c) Hva er spesielt med oppbygningen av elektrolyttkondensatorer? Hva må man passe på ved bruk av disse? Elektrolyttkondensatorer benytter en kjemisk forbindelse for å bygge opp energien. Reverseres spenningen over disse så utvikler de gass via elektrolyse av forbindelsen. Forbindelsen er kapslet for å ikke tørke inn, men dette vil gjøre at ved elektrolyse vil det bygge seg opp et trykk i kondensatoren og de vil til slutt eksplodere. d) Hvor stor strøm må til for å få til et spenningssprang over en kondensator? En spenningsendring i en kondensator er avhengig av det blir en ladningsforskjell mellom sidene på den. Med andre ord at det bygger seg opp elektroner på den ene siden og et tilsvarende fravær av elektroner på den andre siden. Dette vil fra utsiden fortone seg som at det går en strøm igjennom kondensatoren, mens i virkeligheten er det bare det at strømmen inn er like stor som strømmen ut. i C (t) = C dv dt En øyeblikkelig spenningsendring ser vi raskt ut fra ligningen vil kreve en uendelig strøm. En uendelig strøm kan kun være en teoretisk betrakning og en øyeblikkelig spenningsendring kan derfor ikke skje. En teoretisk betraktningen tilsier at vi trenger en gitt mengde ladningsendring, K, i kondensatoren for å gi ønsket spenningsendring. For at dette skal skje momentant må disse forflytte seg inn på null tid, altså uendelig strøm. For de matematiske nysgjerrige av oss er det en interessant betrakning at produktet mellom strøm og tid gir ladning. I dette tilfellet skal vi ha en uendelig strøm på null tid, hvorav produktet av disse skal bli K. i C t = K lim ic,t = K 26. januar 216 Side 2 av 9
2 RC-Krets, egenrespons og steady-state. (3 poeng) Figur 2: Krets 1 a) Bryteren i kretsen i Figur 2 har stått i posisjon 1 i lang tid og har oppnådd steady-state. Ved t settes den i posisjon 2. Sett opp ligningen for spenningen over C 1, som funksjon av tid, for t. Vi tar utgangspunkt i utrykket for strømmen gjennom en kondensator og strømmen gjennom en motstand. i C (t) = C dv(t), i dt R (t) = v(t) R KCL gir at summen av strømmene ut av node 3 er lik null. Dette gir oss følgende ligning: i C (t) + i R (t) = i C (t) = i R (t) C dv(t) = v(t) dt R 1 v(t) dv(t) = 1 RC dt t 1 t v(t) dv(t) = 1 RC tdt ln(v(t)) ln(v()) = 1 RC t ln( v(t) v() ) = 1 RC t v(t) v() = e 1 RC t v(t) = v()e 1 t t, t = RC Det er verdt å merke seg at tidskonstanten t som er produktet mellom farad og ohm er sekund ut fra følgende: En farad er definert som evnen til å lagre en coulomb med ladninger per volt potensialforskjell mellom to ledere: F = C V En ohm er definert som motstanden(resistans, reaktans eller impedans) nødvendig for å skape en volt i potensialforskjell per ampere strøm. Med andre ord Ohms lov: 26. januar 216 Side 3 av 9
Ω = V A Ampere er en grunnenhet, men kan også defineres som coulomb per sekund: A = C s Setter vi dette sammen så får vi at produktet mellom farad og ohm blir: F Ω = C V V = s C s b) Gitt v 1 = 1V, R 1 = 1Ω og C 1 =, 1F. 1. Hva er spenningen over kondensatoren ved tiden t? Kretsen har vært i steady-state (også kjent som stasjonær tilstand) som vil si at kondensatoren har hatt konstant spenning over seg. Dette vil igjen si at det går null strøm gjennom kondensatoren og da også motstanden. Spenningsfallet over motstanden har derfor vært null. Dette gir oss at spenningen over kondensatoren er lik v 1 = 1V 2. Hva er strømmen gjennom motstanden R 1 ved tiden t, menst bryteren fortsatt står i posisjon 1? Spenningen over motstanden er null. I = V R = V 1Ω = A 3. Hva er strømmen gjennom motstanden R 1 ved tiden t +, altså umiddelbart etter bryteren er satt i posisjon 2? I = V R = 1V 1Ω = 1A Figur 3: Kondensatornettverk c) Beregn totalkapasitans mellom tilkoblingspunkt a og b til kretsen i Figur 3. Kondensatorene har følgende verdier: C 1 = 6µF, C 2 = 6µF, C 3 = 4µF, C 4 = 8µF, C 5 = 8µF, C 6 = 1µF, C 7 = 2µF, C 8 = 3µF, C 9 = 3µF. For å finne ekvivalentkapasitansen til to kondensatorer i serie bruker vi utrykket: C eq = C 1C 2 C 1 + C 2 For å finne ekvivalentkapasitansen til to kondesatorer i parallell summerer vi de sammen. Dette gir oss følgende uttrykk for kapasitansen mellom node a og b: 26. januar 216 Side 4 av 9
C 1 C 2 C 1 +C 2 C ab = C 3 + ( C 4C 5 C 4 +C 5 + (C 6+C 7 +C 8 ) C 9 C 6 +C 7 +C 8 +C 9 ) C 4 C 5 C 4 +C 5 + (C 6+C 7 +C 8 ) C 9 C 6 +C 7 +C 8 +C 9 + C 1C 2 C 1 +C 2 Vi setter inn verdiene og regner ut: C ab = 6µF Figur 4: Kondensatornettverk med strømkilde og to motstander d) Vi kobler inn en strømkilde og to motstander som vist i Figur 4. Strømkilden gir ut en strøm i 1 = 15µA og mostandsverdiene er som følger: R 1 = 5kΩ, R 2 = 1kΩ. Når tilstrekkelig lang tid er gått til at kretsen har oppnådd steadystate, hvor stor er spenningen over klemmene V ab? Når kretsen er i steady-state er kondensatorene ladet opp og ingen strøm går gjennom dem. V ab = V R2 = i a R 2 = 15 1 6 A 1 1 3 V = 15 1 2 V = 1, 5V 3 Strøm og spenning i en kondensator (15 poeng) a) Strømmen i en kondensator er gitt av ligningen: i = C dv dt Bruk denne ligningen til å finne et uttrykk for spenningen over en kondensator. dv = i C dt dv = v(t) v() = 1 C v(t) = v() + 1 C i C dt t i(t)dt i(t)dt b) En kondensator blir påtrykt en spenning v(t) = sin(wt). Uttrykk strømmen, i(t), gjennom kondensatoren som en sinusfunksjon. 26. januar 216 Side 5 av 9
i(t) = C dsin(wt) = Cwcos(wt), cos(wt) = sin(wt + π dt 2 ) i(t) = Cwsin(wt + π 2 ) c) Hva er faseforskjellen, φ, mellom v(t) og i(t)? Gitt at w = 1 og C = 1F : Tegn kurvene for strøm og spenning i samme diagram. (minst 2 perioder) Faseforskjellen, φ = π 2 Se Figur 5. Figur 5: Faseforskjellen mellom strøm og spenning. 4 Egenrespons og energi i kondensator. (35 poeng) a) Gitt kretsen i Figur 6 med verdier: C 1 = 1µF, C 2 = 3µF, R 1 = 2kΩ. For t har kondensatorene spenningene v C1 (t) = 5V og v C2 (t) = 2V. Finn og skisser v C1 (t), v C2 (t) og v R1 (t) for t. Vi slår sammen kondensatorene til en ekvivalent kapasitans: C eq = C 1C 2 C 1 + C 2 Spenningen over dem er: v Ceq (t) = v C2 (t) v C1 (t) Merk at v C1 (t) har motsatt polaritet i forhold til v C2 (t). Når bryteren lukkes har vi fra Kirchoffs spenningslov: 26. januar 216 Side 6 av 9
Figur 6: Kondensatorer i serie. v Ceq (t) = v R1 (t) Vi tar så utgangspunkt i ligningen vi utledet i oppgave 2 a v(t) = v()e 1 RC t Setter inn R 1 og C eq v R1 (t) = v Ceq ()e 1 R 1 Ceq t 1 C R 1 C t 2 1 C 1 +C 2 v R1 (t) = (v C2 () v C1 ())e 1 2kΩ v R1 (t) = (2V 5V )e 1 3 1+3 µf t = 15e 2 3s t V For å finne spenningene over hver av kondensatorene tar vi utgangspunkt i strømmen som går gjennom dem: v(t) = v() + 1 i(t)dt C Uttrykket for strømmen finner vi ved hjelp av ohms lov: i R1 (t) = v R 1 (t) = R 1 i R1 (t) = v C eq () R 1 e 1 R 1 Ceq t Setter dette inn i ligningen for spenningen over en kondensator. v C1 (t) = v C1 () + v C eq () e 1 R 1 Ceq t dt R 1 C 1 v C1 (t) = v C1 () + v C eq () [ R 1 C eq e 1 R 1 Ceq t ] t R 1 C 1 v C1 (t) = v C1 () + v C eq ()C eq C 1 Setter inn tallverdier: v C1 (t) = 5V + 15V 75 2 [1 e 3s t ] 1 [1 e 1 R 1 Ceq t ] 26. januar 216 Side 7 av 9
v C1 (t) = (16, 25 11, 25e 2 3s t )V Samme utregning for v C2, men fortegnet for strømmen må snus: v C2 (t) = v C2 () v Ceq () C eq C 2 [1 e 1 R 1 Ceq t ] v C2 (t) = 2V 15 1 2 [1 e 3s t ] 4 v C2 (t) = (16, 25 + 3, 75e 2 3s t )V Figur 7: Plot av v C1 (t), v C2 (t) og v R1 (t) gjort i MATLAB. b) Beregn energien lagret i kondensatorene C 1 og C 2 før bryteren lukkes. Energien i en kondensator er gitt ved: E = 1 2 CV 2 Energien i kondesatorene er dermed gitt av ligningen: E Ceq (t) = 1 2 (C 1v C1 (t) 2 + C 2 v C2 (t) 2 ) Setter inn initialbetingelsene: E Ceq = 1 2 (1 52 + 3 2 2 )µj E Ceq () 61mJ c) Beregn energien lagret i kondensatorene C 1 og C 2 når t 26. januar 216 Side 8 av 9
E Ceq ( ) = 1 2 (C 1v C1 ( ) 2 + C 2 v C2 ( ) 2 ) E Ceq ( ) = 1 2 (C 1(16, 25 11, 25e ) 2 + C 2 (16, 25 + 3, 75e ) 2 ) E Ceq ( ) = 1 2 (1 16, 252 + 3 16, 25 2 )µj 53mJ d) Vis at energien levert til motstanden er: (V C1 (t ) V C2 (t )) 2 C eq 2 Effekten levert til motstanden er kvadratet av spenningen delt på motstanden: P R1 (t) = V R 1 (t) 2 R 1 Forbrukt energi er integralet av effekt med hensyn på tid. E(t) = P R1 (t)dt Energien levert til motstanden blir integralet av effekten når tiden går mot uendelig. E levert = E levert = v C eq () 2 R 1 P R1 (t)dt e 2 R 1 Ceq t dt E levert = v C eq () 2 R 1 C eq [e 2 R 1 Ceq t ] 2 R 1 E levert = (V C1 (t ) V C2 (t )) 2 C eq 2 e) Regn ut tallverdien for energien levert til motstanden og kommenter i forhold til differansen på svar i b og c. Setter inn verdiene i ligningen vi nettopp fant: E levert = (5 2) 2 75 1 6 J 8mJ 2 Vi ser at dette tilsvarer differansen mellom energien i kondensatorene ved t = og t =. 26. januar 216 Side 9 av 9