Videreutdanning i psykisk helsearbeid er en heltidsutdanning som gir 60 studiepoeng og strekker seg over 2 semestre. Normert studietid er et år. For fulltidsstudium beregnes det ca. 40 timers arbeidsuke i 40 studieuker pr. studieår.
Fagplan for videreutdanning i psykisk helsearbeid bygger på rammeplan og forskrift for videreutdanning i psykisk helsearbeid fastsatt av kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet 27. mai 1997 og ajourført 1. desember 2005. Fagplanen viser hvordan utdanningen er organisert og tilrettelagt innen de grenser rammeplanen fastsetter.
Psykisk helsearbeid er et fag-, forsknings- og praksisområde med fokus på helse og uhelse som kan ses på som et kontinuum og i den konteksten fenomenene opptrer. Det inkluderer tiltak for mennesker med psykiske problemer og lidelser og mulige konsekvenser for den enkelte, familien og nettverket så vel som forebyggende og helsefremmede tiltak i lokalsamfunnet, regionalt, nasjonalt og internasjonalt. Studiet gir en faglig og klinisk kompetanse i psykisk helsearbeid på 60 studiepoeng, og bygger på bachelorutdanning innen helse- og sosialfag. Etter bestått videreutdanning i psykisk helsearbeid er kravene for å komme inn på Master i psykisk helsearbeid 2. år tilfredsstilt. Undervisningen foregår ved Høgskolen i Hedmark, avdeling for folkehelsefag i Elverum. De praktiske studiene foregår ved ulike avdelinger ved Sykehuset Innlandet og i kommunehelsetjenesten. Hvis det er særlig grunn for det, kan også andre praksisplasser benyttes.
Videreutdanning i psykisk helsearbeid fokuserer på å styrke den erfarings- og praksisnære undervisnings- og forskningsprofil. Dette innebærer at man søker kunnskap om hvordan psykisk lidelse oppleves og kan forstås – samt å undersøke hvilke modeller for psykisk helsearbeid som erfares som virksomme både ut fra et profesjonelt perspektiv og et brukerperspektiv.
2 / 23 utgangspunkt i handlingsorienterte, aksjonsrettede forskningsstrategier i nært samarbeid med praksisfeltet og ha som mål å produsere praksisrelevant kunnskap. Studiets erfaringsbaserte karakter skal tas vare på ved at teoretiske kunnskaper, praktiske ferdigheter og klinisk kompetanse vektlegges. Arbeidsformene i studiet skal ivareta mangfold, personlig uttrykksform og faglige forståelse for å fremme den enkelte students yrkes- og samhandlingskompetanse innen psykisk helsearbeid. Læringsmodellen er interaktiv, og søker å ivareta en rimelig balanse mellom ressursforelesninger og dialog.
Høgskolen i Hedmark, Avdeling for folkehelsefag har ansvar for å organisere og gjennomføre praksisstudiene i overensstemmelse med rammeplanens og forskriftenes krav. For å bli godkjent som praksissted kreves følgende: Virksomheten drives i tråd med aktuelle helse- og sosialpolitiske føringer; den har et tilfredsstillende faglig nivå og har kvalifiserte veiledere for studentene; virksomheten ønsker å inngå i aktivt samarbeid med høgskolen om kunnskapsutvikling og utprøving. Det er utarbeidet retningslinjer for praksisstudiene som skal følges ved planlegging og gjennomføring av praksisperioden Praksisstedet skal være relevant for valgt fordypning og skal gi studenten ny faglig kunnskap og ferdighetstrening i forhold til tidligere yrkeserfaring. Praksis er obligatorisk. Fravær over 20 % fører til at man ikke får godkjent praksis.
I Rammeplan for videreutdanning i psykisk helsearbeid står det: «Studiet skal kvalifisere helse- og sosialarbeidere til arbeid med mennesker som har psykiske problemer innenfor den kommunale helseog sosialtjenesten og spesialisthelsetjenesten». Videre fremheves det at studiet skal gi studentene kunnskap om hverandres fag. Kandidatene har etter fullført studium følgende totale læringsutbytte:
3 / 23 - har inngående kunnskap om begreper og teorier knyttet til beskrivelse, klassifisering og forståelse av psykisk helse og psykisk lidelse - kan redegjøre inngående om helsefremmende og forebyggende arbeid - kan redegjøre for menneskets utvikling, vise forståelse for menneskelig mangfold og risiko for utvikling av psykiske lidelser - kan forholde seg kritisk til betydningen av den organisatoriske og samfunnsmessige kontekst som psykisk helsearbeid utøves innenfor - har breddekunnskap i vitenskapsteori og forskningsmetode for kunnskapsfeltet psykisk helse og psykisk helsearbeid - har kunnskap om, anerkjenner og gjør seg bruk av andre faggruppers kompetanse i et forpliktende samarbeid.
Målgruppe for videreutdanningen er personer med bachelorgrad eller tilsvarende innen helse- og sosialfag med interesse for psykisk helsearbeid, både som praksis, fagområde og forskning.
Studiet gir studentene relevant kunnskap innenfor området psykisk helsearbeid. Denne kunnskapen gir studentene ferdigheter til å arbeide med mennesker som er psykisk syke og forebygge utvikling av psykososiale lidelser i befolkningen. Studiet kvalifiserer til direkte opptak til Master i psykisk helsearbeid 2. år.
Ett av følgende utdanningsforløp innen helse- og sosialfag eller tilsvarende: - Bachelorgrad - Cand.mag.grad - Annen høyskole eller universitetsgrad av minimum 3 års omfang - Utdanning som i henhold til Lov om Universiteter og Høgskoler er godkjent som jevngod med de overnevnte gradene - 2 års relevant yrkeserfaring etter fullført ett av de nevnte studier.
Det benyttes varierte vurderingformer som er valgt ut fra emnets egenart. Det er hjemmeoppgaver, hjemmeeksamen eller fordypningsoppgave. Det er både gruppeeksamener og individuelle eksamener, da samarbeid er et viktig aspekt i utdanningen. I alle emner, bortsett fra etikk og menneskesyn, inngår obligatoriske studiekrav som må være bestått før studenten kan framstille seg for vurdering.De obligatoriske kravne er beskrevet under det enkelte emne. Figur 2, oversikt over vurderingsformer 4PH710 - Mennesket. psykiske lidelser og det sosiale miljø Individuell skriftlig oppgave. Vurderes med graderte bokstavkarakterer fra A- F, der E er laveste ståkarakter 4PH720 - Kommunikasjon, samandling og konfliktforståelse Gruppeoppgave med muntlig fremlegg. Vurderes med Bestått/Ikke bestått 4PH730 - Organisering av tjenester for mennesker med psykiske lidelser Prosjektrapport i gruppe. Vurderes med graderte bokstavkarakterer fra A-F, der E er laveste ståkarakter. 4PH771 Etikk og menneskesyn Skriftlig individuell hjemmeoppgave. Vurderes med bestått/ikke betått.
8 ukers praksis Praksis vurderes til Bestått/Ikke bestått. Faglig teoretisk fordypning, 10 stp: 4PH7721 - Teoretiske perspektiver på psykososialt arbeid eller 4PH7731 - Teoretiske perspektiver på psykiatrisk sykepleie Fordypningsoppgave individuelt eller i gruppe Vurderes med graderte bokstavkarakterer fra A- F, der E er laveste ståkarakter.
Det er mulighet for å gjennomføre den 8 uker lange praksisperioden i utlandet.
6 / 23 samarbeidspartnere er blant annet institusjoner i Danmark og Indonesia.
Studiets innhold er organisert med en fellesdel på 30 studiepoeng og en fordypning på 30 studiepoeng. Felles innholdsdel blir i hovedsak gjennomført i det første semesteret. I studiets fagfordypningsdel (psykososialt arbeid eller psykiatrisk sykepleie) er 10 studiepoeng teoretiske studier, 15 studiepoeng er praktiske studier Det er lagt vekt på å utvikle en sammenheng i studiet med en klar progresjon som forutsetter at hvert tema/emne tas i den rekkefølge som er skissert i planen. Det holdes forelesninger i sentrale emner og i tillegg arbeider studentene med studieoppgaver og prosjekter. Det vil også bli gitt veiledning underveis. Det elektroniske studiestøttesystemet Fronter brukes gjennom hele studiet.
13 / 23 Politiske føringer innen psykisk helsearbeid Psykisk helsearbeid i et internasjonalt perspektiv Rettssikkerhet og lovgivning Brukerperspektivet: ledelse, deltagelse og samarbeid Tverrfaglig samarbeid og samarbeid på tvers av forvaltningsnivåer Lokalsamfunnets betydning for psykisk helse Aktuelle forskningsmetoder for kunnskapsdannelse i praksis (inkl. prosjektarbeid)
15 / 23 -prinsippbasert og ikke-prinsippbasert yrkesetikk med relevans for psykisk helsearbeid -humanistisk og ikke-humanistisk menneskesyn;
17 / 23 · Medikamentell behandling av psykiske lidelser. · Samtidig behandling av rusproblemer og psykiske lidelser. · Metoder for å lære brukere livsmestring, sosiale ferdigheter, aktivitet og arbeid. · Individuell plan, samordnet psykososialt arbeid og aktørsamvirke. · Gruppearbeid, familiesamarbeid og arbeid med sosiale nettverk. · Samfunnsarbeid med vekt på realisering av opptrappingsplanen for psykisk helse.
21 / 23 · Observasjon og dokumentasjon av behov for omsorg og sykepleie i forhold til utvikling av individuelle planer for brukere. · Forhold som fremmer relasjonskompetanse knyttet til arbeid med individ, gruppe, familie og lokalsamfunn. · Ulike handlingsalternativer og metoder i psykiatrisk sykepleie. · Pasientens/brukerens rettsikkerhet relatert til psykiatrisk behandling.
23 / 23 · Ulike metoder i psykososialt arbeid. · Samarbeid med brukere, pårørende, andre fagprofesjoner og mellom forvaltningsnivåer. · Pasienters og brukeres rettigheter. · Utvikling av individuelle planer for brukerne.