Tilsynsutvalget for dommere har i møte den 12. november 2014 truffet vedtak i. Klage fra A på sorenskriver B ved X tingrett - PDF
Download "Tilsynsutvalget for dommere har i møte den 12. november 2014 truffet vedtak i. Klage fra A på sorenskriver B ved X tingrett"
1 Tilsynsutvalget for dommere har i møte den 12. november 2014 truffet vedtak i Sak nr.: (arkivnr.: 14/12-14) Saken gjelder: Utvalgsmedlemmer: Klage fra A på sorenskriver B ved X tingrett Unni Sandbukt (leder) Randi Grøndalen Jeppe Normann Svein J. Magnussen Turid Ellingsen Offentlighet: I medhold av offentleglova 13, jf. forvaltningsloven 13 første ledd nr. 1, er klagers navn unntatt fra offentlighet. For øvrig er vedtaket offentlig, jf. offentleglova 3. Vedtak: Det foreligger ikke grunnlag for anvendelse av disiplinærtiltak overfor sorenskriver B. Sekretariatet for Tilsynsutvalget for dommere Postadresse Domstoladministrasjonen Postboks 5678 Sluppen 7485 Trondheim Besøksadresse Dronningensgt. 2 Telefon Telefaks E-post
2 2 Innledning: Ved brev av 19. august 2014 har A inngitt klage på sorenskriver B ved X tingrett. Vedlagt klagen lå en felles uttalelse fra skrivetolkene C og D. Klagen gjelder dommeradferd. Klagen er forelagt sorenskriver B som ved brev av 3. oktober 2014 har avgitt uttalelse. Utvalget har videre innhentet uttalelse fra prosessfullmektigene i saken. Klagen er supplert ved brev av 12. og 28. oktober Sorenskriver B har i andre saker hvor han har vært klaget inn for Tilsynsutvalget for dommere anført at Tilsynsutvalgets leder Unni Sandbukt er inhabil til å behandle klager rettet mot ham. Tilsynsutvalget kom i avgjørelse av 30. oktober 2014 til at Sandbukt er habil til å behandle saker mot sorenskriver B. Saksfremstilling: Klagen har bakgrunn i en rettstvist der sorenskriver B var administrator. Hovedforhandling ble avholdt den 27. mai A var part i saken. A er hørselshemmet, og det var derfor to skrivetolker til stede under hovedforhandlingen. Klager A har i hovedsak vist til følgende: Retten var på forhånd gjort kjent med hennes betydelige hørselshemming. For den som strever med dårlig hørsel og tinnitus, er stressituasjoner særlig utmattende. Legen og advokatens anmodning om å utsette saken ble kategorisk avvist av dommeren. Hun møtte følgelig i svekket forfatning rettsdagen. Dommeren mottok i forkant av hovedforhandlingen skriftlig, grundig dokumentasjon om føringer ved bruk av skrivetolk og de nødvendige hensyn som må tas til både tolkenes arbeid og den hørselshemmede part. Teleslyngen i rettssalen fungerte ikke, og hun fikk øretelefoner tilkoblet mikrofonanlegget til erstatning. Uten fungerende teleslynge var skrivetolkningen enda viktigere, men med en dommer som konsekvent ikke tok nødvendige, forventede og pålagte hensyn, ble hans replikker ikke skrivetolket. Det skapte uro og utrygghet. Dommeren åpnet med å si noe bortvendt fra mikrofonen. Tolkene ba ham gjenta og snakke høyere, og noen av de andre tilstedeværende sa at han måtte snakke inn i mikrofonen og minnet ham på at det var en hørselshemmet og tolker til stede. Dommeren sa da, fortsatt bortvendt, mens han bladde i papirer: "Jeg er vant med at folk hører hva jeg sier når jeg snakker normalt." Dette ble oppfattet som hån. Tolkene har ovenfor henne presisert at de fra oppstart av rettsmøtet opplevde seg avspist av dommerens holdning, og at han ved sin uttalelse markerte at han ikke ville ha noen avbrytelser. Dommerens opptreden er ufin, forvrengt, usann, tendensiøs og krenkende. Det er et tankekors at dommeren i sin tresiders uttalelse, kun berører tema for klagen i én setning. Innklagede sorenskriver B har i hovedsak vist til følgende:
3 3 Han registrerte ikke at klager møtte svekket. Hun var i full "kamplyst" og alt ble lagt til rette for henne med utstyr. Det fremkom ingen innsigelser fra hennes side med hensyn til utstyret som ble stilt til disposisjon. Det fremkom heller ikke opplysning om at hun for øvrig var svekket/syk. Han stiller seg uforstående til det som fremkommer vedrørende ham i klagen og uttalelsen fra tolkene. Skrivetolkene var helt tause under hele hovedforhandlingen, og de skrev heller ikke noe. Utstyret i salen fungerte så godt at hun ikke hadde behov for skrivetolk. Klager ga ikke uttrykk for at hun var misfornøyd og prosessfullmektigen hennes fremkom heller ikke med noen innsigelse. Hovedforhandlingen skjedde på en ryddig og ordentlig måte. Skrivetolkene C og D har i hovedsak uttalt følgende: I en rettssak er det viktig at innholdet blir korrekt, og derfor må de høre alt som blir sagt for å kunne skrivetolke. Under dommerens innledning måtte de avbryte med et høflig: "Unnskyld, kan du snakke litt høyere". De hadde ikke oppfattet et ord av det han sa og så heller ikke ansiktet hans bak PC-skjermen som sto foran ham. De hørte heller ikke så mye av hans svar på oppfordringen, men oppfattet: "Jeg er vant til at folk hører når jeg snakker (vanlig), - alle andre hører meg da". De falt litt ut etter disse ordene, for de er vant med å bli møtt med forståelse og vilje til å løse de problemer/ utfordringer som måtte være. Prosessfullmektig for klager advokat E har i hovedsak uttalt følgende: Før hovedforhandlingen begynte var det visse utfordringer med å få lydanlegget til å fungere optimalt i forhold til tolketjenesten og klienten. Ansatte ved domstolen var behjelpelige med å forsøke å løse de problemer man hadde. Før forhandlingene begynte fikk han avklart at kommunikasjonen/ skrivesystemet fungerte mellom tolkene og A. Han meddelte også at det skulle gis beskjed til ham om det oppsto problemer under forhandlingene. I ettertid kan han ikke erindre at han har hørt eller lagt merke til den aktuelle kommentar fra sorenskriver B under innledningen av saken. Hovedforhandlingen ble etter hans syn gjennomført på en korrekt, effektiv og ryddig måte. Som prosessfullmektig for A har han intet å utsette på måten forhandlingene ble gjennomført på av sorenskriver B. Prosessfullmektig for motpart advokat F har i hovedsak uttalt følgende: Hans bestemte inntrykk var at dommeren avgjort respekterte og ivaretok klagers behov for tolkebistand. Han kan ikke erindre at det på noen måte ble grepet inn ovenfor dommerens ledelse og gjennomføring. Heller ikke at det kom bemerkninger til dette.
4 4 I klagen er det vist til en særskilt, angivelig uttalelse fra dommerens side. Han kan verken bekrefte eller avkrefte at ordene falt slik. I forbindelse med den praktiske oppstart av rettsmøtet var det noe diskusjon om opplegget, den tekniske gjennomføringen, stemmestyrketest osv. Om dommeren skal ha uttrykt seg slik som sitert, synes dette i så fall grepet ut av sin sammenheng og hausset opp. Uansett forteller dette intet for bedømmelsen av det helhetlige ved gjennomføring og styring av det som hadde med tolkene å gjøre. Dommerens prosessledelse og gjennomføring av hovedforhandlingen for øvrig var ryddig, balansert og på intet punkt noe som skulle kunne være gjenstand for kritikk. Tilsynsutvalget for dommere ser slik på saken: Tilsynsutvalget legger til grunn at saken er klar for realitetsbehandling. Partene er orientert om retten til å forklare seg muntlig for utvalget, men ingen av dem har bedt om å få avgi forklaring, jf. domstolloven 238 annet ledd. Tilsynsutvalget har ikke funnet grunn til å pålegge noen av partene å forklare seg for utvalget. Tilsynsutvalget for dommere kan treffe vedtak om disiplinærtiltak dersom en dommer forsettlig eller uaktsomt overtrer de plikter som stillingen medfører, eller for øvrig opptrer i strid med god dommerskikk, jf. domstolloven 236 første ledd. Klager har anført at dommeren har opptrådt i strid med god dommerskikk i rettsmøtet, ved at han har kommet med utsagn som har blitt oppfattet som krenkende og at han ikke har tatt hensyn til hennes hørselshemming. Dette er forhold som utvalget kan vurdere. I forarbeidene til domstolloven kap.12, er det nærmere beskrevet hva som skal være retningsgivende for utvalgets vurdering av dommeratferd. Utvalget viser bl.a. til Ot.prp. nr. 44 ( ) side 199 hvor følgende er uttalt: God dommerskikk har å gjøre med hvordan en dommer utfører sine oppgaver. God dommerskikk er knyttet til en rekke forhold. For det første vil dommerens opptreden i retten være gjenstand for vurdering. I den forbindelse kan spørsmål om møteledelse, opptreden overfor parter, vitner og andre aktører være av betydning. Videre vil spørsmål om brudd på god dommerskikk kunne komme inn i forbindelse med vurdering av hvordan saksbehandlingen utføres, herunder om dommeren opptrer sendrektig, er dårlig forberedt til møter og mangler organisering av forberedelsen til rettsmøter osv. Det er en viktig rettesnor for Tilsynsutvalget, om det er påvist forhold som er egnet til å svekke tilliten til domstolene og dommerne, jf. Ot.prp. nr. 44 ( ) side 174. Klager har anført at sorenskriveren innledningsvis under rettsmøte viste liten eller ingen respekt for hennes hørselshemming, og at en henvendelse fra tolkene ble avspist på en uvennlig måte.
5 5 Det må være påvist konkrete forhold, f.eks. i form av krenkende utsagn eller annen klanderverdig opptreden fra dommerens side, for at utvalget skal kunne reagere med disiplinærtiltak. Tilsynsutvalget kan ikke se at slike forhold er sannsynliggjort. De øvrige profesjonelle parter i saken kan ikke erindre at sorenskriver B har uttalt seg slik som beskrevet. Videre gir de uttrykk for at det under hovedforhandlingen ikke ble protestert eller på annen måte tatt opp av tolkene eller klager, at de ikke fikk med seg faktum på en tilfredsstillende måte. Heller ikke tolkene gir uttrykk for at de tok opp eventuelle utfordringer med å få tolket underveis i forhandlingene. Om sorenskriver Bs bemerkning faktisk er slik som beskrevet, vil den uansett ikke være av en slik karakter at den isolert hadde medført en disiplinærreaksjon. Det er derved ikke grunnlag for å konkludere med at sorenskriver B har opptrådt i strid med god dommerskikk. Etter dette finner utvalget ikke grunnlag for å reagere med disiplinærtiltak overfor sorenskriver B Tilsynsutvalget for dommere fatter etter dette slikt enstemmig vedtak: Det foreligger ikke grunnlag for anvendelse av disiplinærtiltak overfor sorenskriver B