KHiO arrangerer fleire faglege seriar for å gje vesentlege bidrag til, og styrkje den offentlege samtalen om, kunst og kunstens samfunnsverdi. Desse er: Academy lectures (Kunstakademiet), Akademirommet (Kunstakademiet), Agenda (Kunst og handverk), Art and craft lectures (Kunst og handverk), Og nå (Teater) og Design talks (Design). I tillegg er det også andre opne forelesingsrekker rundt faglege tema. Avgang 2017 var det største og viktigaste enkelttiltaket. 179 avgangsstudentar frå bachelor- og masterstudia presenterte framtidas kunst og design gjennom 43 framsyningar og utstillingar i fire hektiske vårmånader før avsluttande eksamen og utdeling av vitnemål. Avgang 2017 var svært godt besøkt av eit publikum, talentspeidarar, bransjefolk og leiarar ved kunstinstitusjonane, som alle er nysgjerrig på kva som rører seg på den unge scenen for samtidskunst. Til avgangsprosjekta er det utvikla eit eige design- og marknadsføringsprogram der studentane kan trene seg på ei framtid der dei, i ein arbeids marknad med stor konkurranse, er avhengige av å marknadsføre kunstprosjekta sine før møtet med publikum. Avgangsprosjekta vert også den aller viktigaste arenaen for å vise seg fram for den arbeidsmarknaden som ventar etter at KHiO har utdanna studenten til ei framtid som profesjonell kunstnar. Kunsthøgskolen er ikkje eit kulturhus, men ein utdanningsinstitusjon der ein viktig del av utdanninga er å prøve ut kunst i møte med publikum. Difor blir ikkje føretatt ei systematisk teljing av tal publikum ved alle arrangement, men det er på det reine at kvar år er fleire ti tusenar med publikum som gjestar utstillingar og framsyningar på KHiO. Alle arrangement ved KHiO er gratis for publikum.
06.03 09.03 Richard III av William Shakespeare Forestilling Teaterhøgskolen 08.06 08.06 Samtale om samarbeid Seminar/konferanse Design 15.12 15.12 Sangprogram til jul Konsert Teaterhøgskolen 05.04 05.04 Scenarioforum: Hva kan dette bli? Presentasjon Design 03.05 03.05 Signaler 2017 Boklansering Design 02.11 04.11 Silent Party Utstilling Kunst og håndverk 07.11 07.11 Silje Iversen Kristiansen: Poached Egg People Poems Performance, Utstilling Kunstakademiet 21.10 17.01 Skiptvet Utstilling Kunst og Handverk 07.09 07.09 Skuespillerens arbeid med tekst Boklansering Teaterhøgskolen 07.06 07.06 Sommerkonsert i Aulaen Konsert Operahøgskolen 18.06 16.07 Sommerteatret 2017: Alice i Eventyrland Forestilling Teaterhøgskolen 30.10 03.11 Sprengt Forestilling Teaterhøgskolen 25.11 25.11 Symposium: Hva er (nå) dramaturgi? – Dramaturgi som møtepunkt Seminar/konferanse Teaterhøgskolen 29.11 29.11 Symposium: Skuespiller på spill Seminar/konferanse Teaterhøgskolen 30.11 30.11 Teaterhøgskolens kor synger julen inn Konsert Teaterhøgskolen 02.06 02.07 Tegnelabben: Vi hadde ikke kart Utstilling Kunst og håndverk 10.11 10.11 Tegneskolen Seminar/konferanse Alle avdelinger 15.10 15.10 The Mark on The Wall Forestilling Design 18.11 18.11 Tilhører: Stian Eide Forestilling Teaterhøgskolen 14.09 15.10 Tina Jonsbu Utstilling Kunst og håndverk 26.09 26.09 Tom Holert Forelesning Kunstakademiet 27.04 27.04 Tysk-fransk aften Konsert Operahøgskolen 25.11 25.11 U-DUB av Tore Vagn Lid Forestilling Teaterhøgskolen 16.09 16.09 Ultima Academy: Triologen - Opera Lab II Konsert Operahøgskolen 08.09 08.09 Unclaimed Unsold Unforgettable Utstilling Kunstakademiet 29.04 29.04 Utgått? En samtale om boksamlinger i forandring Seminar/konferanse Kunst og håndverk 07.09 07.09 Viva Voce Yuka Oyama: The Stubborn Life of Objects Disputas Kunst og håndverk 26.10 26.10 Viva Voce: Jesper Alvær Disputas Kunstakademiet 10.10 13.10 Vår Løsning Forestilling Teaterhøgskolen 05.05 12.05 Vårforestilling 2017 Forestilling Dans 07.12 15.12 Words that were only meant to be in the air there and then Utstilling Kunst og håndverk 10.05 12.05 Yuka Oyama: The stubborn Life of Objects III Utstilling Kunst og håndverk 13.03 13.03 Zachary Oberzan: Flooding with Love for the Kid Filmvisning Teaterhøgskolen 12.05 12.05 Zeitgeist Visning Design 11.12 15.12 Åpen skole 2017 Presentasjon Alle avdelinger 26.01 26.
KHiO var eitt av fem hovudstopp under Elvelangs 22. september 2017, eit prosjekt i regi av bydelane langs Akerselva med folkevandring langs elveløpet. Mange titusen personar vandra med faklar langs elva og passerte ein lyssett KHiO-bygning og foss og opplevde studentar som deltok med aktivitetar og sal av kaffi og vaflar. 42 III.
KHiO var også eitt av tolv busstopp under Designers Saturday 8.–10. september 2017 og lokale for konkurransen Best Talents 2017 og mange utstillarar som viste fram det nyaste innan norsk design og formgjeving. Heile arrangementet vart avslutta med auksjonen Unika i regi av Blomqvist Nettauksjon og Klubben der alle designikona som vart auksjonert bort vart vist fram på KHiO. Over 2 000 personar besøkte KHiO i løpet av denne helga. KHiO er representert i styret for Designers Saturday og ser på dette som eit svært viktig arrangement for samvirke med bransjen.
I 2018 er det 200-års jubileum for Statens håndverks- og kunstindustriskole (SHKS) som vart etablert under namnet Tegneskolen i 1818. Hausten 2018 skal jubileet markerast på ei rekke arenaer. Det er etablert eiga styringsgruppe for jubileet med representantar frå KHiO, Arkitektur- og designhøgskolen og Nasjonalmuseet. KHiO har tilsett eigen prosjektleiar for jubileet, og det blir også etablert eit grunnskoleprosjekt som er støtta av Sparebankstiftelsen DNB. Tegneskolen 200 år blir ei viktig markering for avdelingane Design og Kunst og handverk og 200-års markeringa skal nyttast til å seie noko om betydninga av kunstfaga i framtida. Grunnskolens læreplan er under revisjon, men bakgrunn i m.a. Stortingsmelding 28 (2015-2016): «Fag – Fordypning – Forståelse. En fornyelse av Kunnskapsløftet». KHiO meiner det vil vere feil å splitte kunst og handverksfaget fordi det i ein allmenndannande grunnskole bør vere like verdifullt å utforske det visuelle språket som det munnlege og skriftlege. Å dele faget kunst og handverk i eit meir teoretisk kunstfag og eit praktisk handverksfag, vil etter KHiO sitt syn svekkje elevanes moglegheit til å oppøve ein samansett kompetanse, som er etterspurt både i skole, arbeidsliv og samfunn. Det faglege synspunktet er også formidla til departementet og i ein kronikk i dagspressa. I 2017 vart det gjennomført ei undersøking blant uteksaminerte kandidatar frå KHiO i perioden 2008–2015. Føremålet er å etablere data frå tidlegare studentars overgang til arbeidslivet etter å ha fullført mastergraden ved KHiO. Funna i undersøkinga gjev viktig informasjon i arbeidet med å vidareutvikle utdanningstilboda og styrkje kandidatanes posisjon i arbeidsmarknaden. Av 682 uteksaminerte kandidatar er det registert privat e-postadresse til 603 som mottok undersøkinga. Spørsmåla byggjer på Kandidatundersøkinga 2013, og nokre av hovudfunna frå den samla rapporten for KHIO i 2017 er: • 71% såg på utdanninga frå KHIO som relevant eller svært relevant for sin noverande arbeidssituasjon • 74% hadde i 2015 hovudsysselsetjing innan design-/kunstnarisk arbeid • 54% var tilsett eller dreiv eiga verksemd • 25% var tilsett i midlertidige stillingar (åremål, oppdrag, midlertidig tilsett o.l.) som hovudsysselsetjing • 84% hadde bi-sysselsetjing • 61% hadde ei årsinntekt før skatt i 2015, medrekna alle inntekter som næringsinntekt, stipend o.l., under 300.000 kr. • Av dei 81% som svarte at dei sakna noko frå utdanninga si ved KHIO, svarte 71% at dei sakna etableringskunnskap Den samla svarprosenten var 43 %. Frå kandidatundersøkinga 2013 til 2017 er det berre marginale skilnader. 44 III.
fagpersonar med fagleg spisskompetane det normalt elles ikkje ville ha vore mogleg å rekruttere. Også kallingar vert vurdert av ein sakkunnig komité og tilsetjinga er som oftast eit professor II åremål. Personalpolitikken med at fleire fagleg tilsette er i åremålsstillingar skapar nokre dilemma. Det er viktig for arbeidsmiljøet at ein stab kjenner kvarandre, men for kunstutdanninga er det også vesentleg at tilsette ikkje mister kontakten med dei kunstfaglege miljøa utanfor institusjonen. Det er eit mål å ha ein balanse mellom åremålstilsette, fast tilsette og gjeste- og timelærarar som både sikrar eit høgt fagnivå og tilførsle av ny spisskompetanse i kunstutdanninga. KHiO tilbyr sine fagtilsette gode utviklingstilbod gjennom KUF-ordninga, utstrekte moglegheiter for ekstern kompetanseutvikling, tilgang til velutrusta arbeidslokale og verkstader og fleksible arbeidsordningar. Utfordringane med desse ordningane er risikoen for å miste tilknyting til organisasjonen, fordi mykje av arbeidet ikkje skjer i ein dagleg arbeidsfellesskap med kollegaer. Det kan også medføre at ein ikkje får ein god nok felles arena for kollegiale møte. Anna kvart år gjennomfører institusjonen arbeidsmiljøundersøkinga Ark i regi av NTNU etter ein felles mal der KHiO kan gjere samanlikningar med middelverdien for heile UH-sektoren. Den neste undersøkinga er våren 2018. I mellomåra vert det gjennomført vernerundar ved alle arbeidsplassane. Med verknad frå april 2018 er det vedteke ei ny organisering av dei administrative støttefunksjonane. Tal seksjonar vert redusert frå seks til fire og organisert i seksjon for verksemdstyring, seksjon for teknisk produksjon, seksjon for studiar-, forsking og formidling og seksjon for sørvis, brukarstøtte og infrastruktur. 46 III.
Kvar veke vert nyheitsbrevet På KHiO sendt ut til om lag 2600 abonnentar og folk kan også skrive seg på elektroniske invitasjonslister for aktivitetar ved dei ulike fagavdelingane. Nettstaden khio.no er navet i kommunikasjonsverksemda. KHiO har ikkje berre studentar frå heile Noreg, men om lag 1/3 av studentmassen kjem frå andre land og institusjonen er i ein omfattande dialog med kunstmiljø i andre land.
Løyvinga for 2017 utgjorde 334,808 millionar kr. Udisponerte midlar frå 2016 vart overført til 2017 med 17 millionar kr. Av dette utgjorde avsetjing til investeringar og vedlikehald 12 millionar kr. Bidragsinntekter utgjorde 960 000 kr. I tillegg kjem EU-midlar med 758 000 kr. I 2017 hadde ikkje KHiO oppdragsprosjekt. Det blei føretatt investeringar for 4,3 millionar kr. finansiert av avsetjing til investeringar og vedlikehald. Av dette utgjorde investering til innvendig rehabilitering av atelierhuset i Paris 2,250 millionar kr. Kostnadene til husleige, energi o.l. var på 137 millionar kr., eller 40,9 % av ordinær løyving for 2017. I tillegg kjem kostnader til intern drift, reinhald o.l. med til saman 10,9 millionar kr. Kunsthøgskolen disponerer store areal, noko som gjer institusjonen følsam for auke i kostnader til husleige og drift. Det gjer også institusjonen sårbar i høve til kutt i løyvingane, då ein stor del av kostnadene er faste. Det er ikkje løyvd midlar til oppgradering av bygg ved sjølvforvalta institusjonar, midlar til samarbeid, arbeidsdeling, konsentrasjon og samanslåingar, midlar tildelt over kap. 281 post 01 og post 45 eller til samfunns- og effektmål for byggeprosjekt. I 2016 kartla Kunsthøgskolen bruken av lokala. Av kapasitetsomsyn har planane om kartlegging av bruksfrekvensar og prioritering av faglege behov blitt forskyvd. Ein del av lokala som vert disponert til kontorarbeidsplassar er opplevd som lite hensiktsmessige. Lyset ved kontorarbeidsplassar er skifta og lysrøyr er erstatta med led-lys. Problemet med å finne kontor-, verkstad- og atelierplasser for eit aukande tal stipendiatar er under utgreiing. Det er stor slitasje på bygningsmassen, og det har utvikla seg eit behov for bygningsmessig vedlikehald. Det har også bygt seg opp eit stort behov for utskifting av sceneteknisk utstyr og maskiner og utstyr til verkstadene. Det same gjeld IKT-utstyr og utbygging av trådlaust internt nett. Dei faglege behova er i stadig utvikling, og dette fører til endra behov for utforming og disponering av lokala. HMS-gjennomgangane dei seinare åra har avdekt manglar med omsyn til lys og luft i lokala. I aukande grad har det ført til at det må disponerast midlar til desse føremåla frå avsetjingar til investeringar og vedlikehald. 48 III.
I 2017 mottok tilsette og studentar ved KHiO ei rekke utmerkingar og prisar. Det er i tillegg oppnådd svært gode resultat og gjort markeringar av høgskolens faglege arbeid.
I 2017 deltok heile sju KHiO-studentar på Høstutillingen. Frå avdeling Kunst og handverk; Aljoša Eraković, 3 BA 2017/18, Beatrice Guttormsen, 3 BA 2017/18, Ilona Treilib, avgang BA, 2016/17 og Hanna Roloff, avgang MA 2016/17. Frå avdeling Kunstakademiet; Kim Layborn, 1 MA 2017/19, Erik Bromô, avgang MA 2016/17 og Morten Jensen Vågen, avgang MA 2016/17.
KHiO deltek i den strategiske styringsdialogen med Kunnskapsdepartementet og har følgt opp føringar i statsbudsjett, tildelingsbrev og tilbakemelding etter etatstyringsmøtet 8. mai 2017. Det er arbeidd spesielt med områda: Etablering av doktorgradsprogram (ph.d.) frå studieåret 2019/2020. Etablering av ny stilling som forskingsleiar knytt til rektoratet frå august 2017. Intern oppfølging av Meld. St. 16 (2016-2017) Kvalitet i høgare utdanning, der kunstnarleg utviklingsarbeid er integrert i undervisninga og utgjer ein vesentleg del av over 220 kunstproduksjonar med tilhøyrande formidlingsprogram der kunst i utvikling vert prøvd ut i møte med publikum. Førebuing av ein funksjonsanalyse for bygningar og bruk av areal. KHiO ynskjer i denne samanhengen å ta initiativ til eit samarbeid med den nye avdelinga for eigarskap i Kunnskapsdepartementet i 2018. KHiO har fått godkjenning som lærebedrift innan IKT-sørvisfaget. Det er tilsett ein lærling innanfor fagområdet i 2017, og det vil bli tilsett ytterlegare ein lærling i 2018. KHiO har også starta prosessen med å definere målparametre og milepælar for prøveordninga med utviklingsavtale, og tek sikte på vedta institusjonen sine framlegg til Kunnskapsdepartementet i styremøte i mars 2018. Det er ikkje registrert vesentleg styringssvikt, og Riksrevisjonen har gjennomgått årsrapport og rekneskap utan merknader. I 2017 definerte KHiO nokre vegkartprosjekt, alle med føremål å vidareutvikle organisasjonen. Desse emna vart valt ut: • Vurdere konsekvensar av moglegheitsstudiet om strukturendringane i UH-sektoren og deltaking i arbeidsgruppe nedsett av Kunnskapsdepartementet om ei nærare samorganisering mellom Kunsthøgskolen i Oslo, Noregs musikkhøgskole og Arkitekt- og designhøgskolen. • Arbeidsgruppe for å vurdere timelønnsprosessen med omsyn til det store antalet engasjerte timelærarar og å innføre fulldigitaliserte rutinar • Arbeidsgruppe for å vurdere stillingsinstruksar, arbeidsoppgåver og funksjonsfordelingar mellom programansvarlege og studiekonsulentar • Partssamansett arbeidsgruppe for å vurdere omorganisering av fellesadministrasjonen I 2017/2018 gjennomfører KHiO ei særleg risikovurdering for desse områda. 60 IV.
I 2016 etablerte Kunnskapsdepartementet ei arbeidsgruppe for å gjennomføre eit moglegheitsstudie for forpliktande samarbeid mellom Noregs musikkhøgskole, Kunsthøgskolen i Oslo og Arkitektur- og designhøgskolen. Arbeidet var ei oppfølging av Meld. St. 18 (2014-2015) Konsentrasjon for kvalitet – strukturreform i universitets- og høgskolesektoren. Arbeidsgruppa definerte fire ulike scenario for ei framtidig organisering, og tilrådinga vart sendt på høyring til institusjonane. Det er styrets vurdering at innanfor gjeldane strategiperiode bør Kunsthøgskolen i Oslo bestå som autonom institusjon for å sikre fortsatt fagleg kvalitet på våre område. Eit forpliktande samarbeid med andre institusjonar kan vere hensiktsmessig og bør springe ut av behov i institusjonen. Kunnskapsdepartementet mottok i desember 2017 varsel om uønskt seksuell merksemd ved høgskolen. KHiO iverksette eit omfattande opplegg for å kartleggje om institusjonens rutinar og varslingssystem er gode nok, og om dei har blitt følgt. Til dette kjem også vurderingar om tenesteleg reaksjon. Til hjelp for behandling av varslingssakene er det etablert ei eiga varslingsnemnd med eksterne representantar der varslarane også er sikra full anonymitet. Handlingsplanen #medlysetpå for eit trygt arbeids- og studiemiljø er etablert, og skal sikre at emnet trygt arbeidsmiljø blir tema og emne for drøfting på alle nivå i organisasjonen. Handlingsplan og alle oppfølgingsvedtak vert behandla i styret. Eit nytt bachelorstudium saman med Noregs musikkhøgskole er under utforming med planlagt studiestart hausten 2019. Dei ulike masterprogramma er relativt nye og treng mogning og utvikling av betre rutinar. Hausten 2018 vert masterstudia vurdert opp mot måloppnåing av ny strategisk plan 2017-2022. Analyse av konsekvensar etter å ha blitt akkreditert som vitskapleg høgskole, innføring av doktorgradsprogram (tredjesyklus) og innføring av fireårig stipendiatprogram med innlagt undervisningsplikt, vert gjort våren 2018. På stipendiatprogrammet har det vore utfordringar knytt til gjennomføring, og styret har fastsett måltal med årlege opptak av seks stipendiatar for å sikre at KHiO har ein gjennomføringsrate i samsvar med krava til status som vitskapleg høgskole.
KHiO samarbeider med Studentsamskipnaden i Oslo (SiO). SiO driv kantina etter ordninga med «fri stasjon» der KHiO stiller lokale og utstyr til disposisjon vederlagsfritt. Direkte kostnader til drift av kantina består av reparasjonar, utbetringar og supplering av utstyr. I 2017 utgjorde dette drygt 230 000 kr. I 2017 vart det fremja ønske overfor SiO Bustad om eit betre butilbod for studentane ved bachelor i klassisk ballett. Desse studentane er svært unge, og har behov for tettare oppfølging frå KHiO. Det er ønskeleg med eit samla butilbod for desse studentane med kortast mogleg reiseveg til studiestaden. Samarbeidet med SIO om hyblar til innreisande studentar fungerer godt. KHiO stilte i 2017 to kontor til rådigheit for SiO Helse éin dag per veke for rådgjeving og psykologtenester for studentar. Også studentar frå Arkitektur- # og desighøgskolen og Høyskolen Christiania – Westerdahls er omfatta av ordninga. Ordninga er godt motteken blant studentane og vil bli evaluert våren 2018. er det viktigaste enkelttiltaket for sosial velferd og miljø gjennom at det finst eit eige hus driven av studentane sjølve. I 2017 vart studentvelferdsforeininga Sham stifta og KHiO ytte eit økonomisk tilskot og praktisk hjelp til å pusse opp huset innvendig. Den nye foreininga laga eit velkomstprogram for nye studentar i samband med studiestart hausten 2017.
Samla fråtrekk for effektivisering og digitalisering i budsjettramma utgjer til saman 8,5 millionar kroner for perioden 2015–2018. Fråtrekket er teke ut som tilnærma like prosentvise kutt for alle budsjetteiningar ved KHiO. Det er gjennomført tiltak for effektivisering og digitalisering, spesielt innanfor økonomiforvaltninga. Dette gjev betre og meir effektiv tenesteproduksjon, men gir neppe den store resultateffekten på kort sikt. Det kan difor ikkje peikast på konkrete effektiviseringsvinstar av tiltak som kan hentast ut, slik at dei kan omdisponerast til andre område. Av særlege effektiviseringstiltak kan nemnast: • Innføring av den elektroniske læringsplattforma Canvas med føremål å auke kvaliteten i kommunikasjon mellom lærar og student. Studieåret 2017/2018 er innføringsår og det vil vere ein del utprøving og utfordringar med å utvikle gode kommunikasjonsformer som høver for alle avdelingane. • Innføring av elektronisk reiserekning og utgiftsrefusjon. Det er eit mål å avvikle alle papirbaserte skjema, men KHiO har ei utfordring med at institusjonen har eit høgt tal med eksterne timelærarar. • Rammeavtale for reisebyråtenester der alle reiser skal registrerast ein stad. Dette er eit spesielt viktig tiltak for å betre tryggleik og krise beredskap i samband med reiser. • Innføring av betalingsterminalar i resepsjon, bibliotek og verkstader med påfølgande reduksjon i behov for utsending av faktura. • Nettbasert opplæring i brannvern som erstatning for informasjonsmøte. Detalj frå framsyninga «Richard III» av William Shakespeare med 2. år bacherlorstudentar skodespelarfag i rollene. Kostymedesign av avgangs student ved kles- # og kostymedesign. 64 IV.
Internkontroll vert utført fortløpande innanfor økonomiforvaltinga ved KHiO. Det pågår eit løpande arbeid med å avdekke risiko og sårbarheit når det gjeld rekneskap og løn. Innanfor IT-området vart det i 2017 påbyrja eit arbeid med å kartleggje databehandlaravtalar og gjennomføring av ROS-analyse for alle systemløysingar som er nytta ved høgskolen. Kunsthøgskolen i Oslo stadfestar at det er innført system, rutinar og tiltak for intern kontroll med vekt på dei faktorar som framgår av «Bestemmelser om økonomistyring i staten», punkt 2.4. Overordna målstruktur frå departementet, sektormåla, ligg til grunn for høgskolens verksemd. KHiOs verksemdsmål, slik dei framgår av årleg kvalitetsrapport og –plan, er avleidd av sektormåla og høgskolens strategiplan. Dette styringssystemet sikrar konsistens mellom overordna sektormål, strategiske mål og verksemdsmål for høgskolen. Kunsthøgskolens økonomimodell er basert på studieprogramma og studieplananes emnestruktur. I den interne plan- og budsjettprosessen vert det årleg føretatt ein gjennomgang av oppnådde resultat, ei vurdering av grad av måloppnåing, og plan for påfølgjande budsjettår. Det er årlege styringsdialogmøte mellom leiinga ved høgskolen og leiinga ved dei ulike avdelingane der mål, resultat og dei vesentlegaste utfordringane og tiltak ved avdelingane vert gjennomgått. Kvalitetssystemet ved KHiO inneber at roller og ansvar er kjent, at avvik og tiltak vert rapportert og at systemet vert utvikla på bakgrunn av erfaringar. KHiO har høg grad av etterleving når det gjeld reglement for økonomiforvaltning i staten. Rekneskapen held høg kvalitet og dei siste åra har Riksrevisjonen ikkje hatt merknader. Styret la avgjerande vekt på desse tilhøva då dei vurderte spørsmålet om etablering av internrevisjon våren 2016. Det vil bli gjort ei ny vurdering innan utløpet av 2020. Inngåing av rammeavtalar om anskaffingar har vore eit kontinuerleg arbeid dei siste 2-3 åra og ein har hatt god nytte av SAK-samarbeidet på dette området. Likevel står det att å kompensere for bortfall av stillingsressurs innanfor området anskaffingar som følgje av avslutninga av SAK- samarbeidet i 2016. Dette gjeld spesielt med tanke på føreståande anskaffingar ved utskifting av nedslitne maskiner og utstyr. KHiO må også vurdere anskaffingar og rammeavtalar opp mot at terskelverdiane for offentlege anskaffingar har blitt endra.
- KHiO har utvikla risiko og sårbarheitsanalyse (ROS) for å tydeleggjere roller og ansvar i beredskapsorganisasjonen. Desse analysane er lagt til grunn for sikkerheits- og beredskapsarbeidet. Arbeidet er konsentrert om: Aktivitet 1: Kartlegging av institusjonens verdiar Aktivitet 2: Identifikasjon av alvorlege og uønskte hendingar som kan skade verdiane og utløyse beredskap Aktivitet 3: Prioritering av hendingar som utløyser tiltak. I 2017 er det innført: • System for SMS-varsling av studentar og tilsette • System for SMS-varsling av krisestab • «Sikre siden» - eit samarbeid mellom fleire høgskolar om eit nettbasert og mobiltilpassa informasjonssystem. Det er innført nettbasert obligatorisk brannvernopplæring på norsk og engelsk for tilsette og studentar. Følgjande øvingar er gjennomført i 2017: • Evakueringsøving for delar av campus, der det vart simulert stengte rømmingsvegar • Beredskapsøving i juni 2017 med innkalling av krisestab og gjennomgang av roller og dokumentasjon • Beredskapsøving i desember 2017 med test av SMS-varsling til krisestab og gjennomgang av scenario med tenkt ulykke på studietur i utlandet. Aktivitetane i 2017 har gjort det klart at det er behov for gjennomgang av rolle- og tiltakskort, involvering av ressurspersonar utanom krisestaben og dokumentasjon knytt til registrering og oppbevaring av informasjon ved teneste- og studiereiser. Innanfor fleire område, spesielt løn/rekneskap, drift av bygg og IT, vert det kontinuerleg arbeidd med vurdering av risiko og iverksetjing av tiltak for å førebygge avvik. Kunsthøgskolen har i 2017 etablert hendingshandteringsprogram (IRT) som er operativt og har ansvaret for den praktiske handteringa av alvorlige informasjonssikkerheitstrugsmål og –hendingar. Lokal IRT samarbeider med Uninett CERT om handtering av hendingar og trugsmål. Eit styringssystem for informasjonssikkerheit gjev retningslinjer for informasjons sikkerheitsarbeidet. Arbeidet med å få den operasjonelle delen av styringssystemet til å fungere i organisasjonen pågår. Styret ved KHiO godkjente våren 2016 styringssystem for informasjonssikkerheit med dei fem tiltaksområda i Handlingsplan for informasjonssikkerheit i statsforvaltninga: Plandokumentet definerer sikkerheitsorganisasjon med rolledefinering for styret, direktør, sikkerheitssjef (CSO), informasjonssikkerheitsforum, avdelings- og seksjonsleiarar, forskingsleiar, IT-leiar, leiar av drift og brukarar. 66 IV.
Høgskolestyret Forskingsleiar Brukarar (tilsette, studentar og gjestar) Høgskoledirektør Informasjonssikkerheitsforum Seksjons-, avdelings- og einingsleiarar IT-leiar Leiar av drift CSO (Chief Security Officer) Funksjonen vert inntil vidare ivareteken av seksjonssjef for økonomi og infrastruktur Vedtar styringssystem. Informerast årlig eller ved alvorlige sikkerheitsbrot. Overordna dagleg ansvar. Ansvar for å implementere styringssystem. Avtalar med eksterne. Set av nødvendige ressursar. Mottar rapportar og rapporterer til styret. Delegert myndighet frå høgskoledirektør. Planlegg og leier arbeidet. Følgjer opp drift av systemet og rapporterer årlig til direktør. Består av faglige og administrative leiarar, og vert leia av CSO. Møter ein gong per semester med orientering om status, og gjennomgår avvik/hendingar. Behandlar forslag til systemendringar og gjer framlegg om mål/ressursar for arbeidet. Systemeigarar utøver dagleg ansvar for sine område. Syter for at det vert gjennomført risikovurderingar, at det blir iverksatt sikringstiltak og at det er tilstrekkelig kompetanse i eininga til å forvalte sine informasjonsverdiar i tråd med gjeldande regelverk. Funksjonen er vedtatt oppretta og vart implementert hausten 2017. Ansvar som for einingsleiarar, men med særlig ansvar for å registrere og dokumentere uautorisert bruk av IT-løysingar og øvrige sikkerheitshendingar/-brot. Bistår einingsleiarane ved risikovurderingar og IT-tekniske tiltak. Ansvar som for einingsleiarar, men med særlig ansvar for at risikovurderingar blir følgt opp i nybygg eller ved bygningsmessige endringar (spesielt fysisk tilgang til bygningar og rom). Bistår i risikovurderingar m.o.t. fysisk sikkerheit. Etterleve det til eikvar tid gjeldande regelverk m.o.t. IT-sikkerheit. Det er iverksett arbeid med å integrere systemløysingar som omfattar Biblioteksystem, system for adgangskort, studentadministrative system (FS) og løns- og personalsystemet SAP. KHiO gjer rekning med at løysinga vil redusere dei manuelle registreringane. Det vert arbeidd vidare med å digitalisere reiserekningar og utleggsrefusjonar. I tråd med departementets overordna strategiplan er KHiO godt i gang med teknologiskiftet frå lokal infrastruktur til skybaserte tenester formidla gjennom UH-SKY. I løpet av 2017 vart tenester for samhandling og e-post flytta over til skytenester og det er også etablert IaaS-tenester, som vil gjere høgskolen mindre sårbar for utfall av lokal infrastruktur ved etablering av alternativt virituelt skybasert datasenter som ein del av katastrofeberedskapen.
Fordelinga av årsverk mellom kvinner og menn ved KHiO viser totalt ei lita overvekt av kvinner, men at det i hovudsak er ei relativ jamn fordeling mellom kvinner og menn innanfor dei ulike stillingsgruppene. Dette samsvarer med tal frå tidlegare rapportar og endringane frå 2016 er minimale. Det er framleis størst differanse i administrative stillingar der det i 2017 er 64,64 % kvinner. Av tilsette i leiarstillingar (rektor, direktør, dekanar og seksjonssjefar) har KHiO ei heilt jamn fordeling mellom kvinner og menn. Kjønnsfordelinga har eit noko tydelegare skilje ved avdelingane. Rapporten viser ei overvekt av kvinner ved avdeling Dans (69,3%), avdeling Kunst og handverk (75,1 %) og Kunstakademiet (59,3%), medan det totalt er fleire årsverk med menn ved avdeling Design (56 %), avdeling Teaterhøgskolen (58,2 %) og avdeling Operahøgskolen (60,7 %). Rapporten viser også gjennomsnittsløn per stillingsgruppe. Skilnadene mellom kvinner og menn per stillingsgruppe er små. Det er ei litt høgare gjennomsnittsløn for menn, bortsett frå tilsette i støtte- og leiarstillingar der kvinner tener mest. Tal tilsette i dei ulike stillingsgruppene, og fordeling mellom kjønn i de ulike stillingskodane påverkar talla, og kan vere noko av forklåringa på ulikheitene. Statistikken over arbeidstid viser at det i avdelingane er flest kvinner, både i heiltid- og deltidsstillingar ved avdeling Dans, avdeling Kunst og handverk og Kunstakademiet. Det samsvarer med talla for årsverk fordelt på kjønn per avdeling, og fortel at tilhøvet mellom tilsette i heil- og deltidsstillingar ikkje er merkbart skeiv mellom kvinner og menn. For uttak av velferds- og omsorgspermisjon er den totale summen av tal dagar noko redusert frå 2016 (1522 dagar mot 1403 i 2017). Uttak av permisjonar hos menn har derimot auka monaleg frå 2016 (9,7 % i 2016 og 31,7% i 2017). Uttak av permisjonar er framleis høgare for kvinnelege tilsette, og ein gjer rekning med at årsaka er lengre fråvær ved svangerskap. Nytilsette i 2017 er relativt jamt fordelt mellom administrative stillingar og undervisnings- og forskarstillingar. Som tidligare er det flest kvinnelege nytilsette i begge stillingskategoriane. For alle utlyste stillingar er det 64,7 % kvinnelege søkjarar. Det er truleg også årsaka til at det også er flest kvinnelege nytilsette i 2017.
70 V.
Kunsthøgskolen er i 2018 tildelt ei løyving på 347,402 millionar kr. Fråtrekket for avbråkratisering og effektivisering er på 2,380 millionar kr. kjem i tillegg til tidlegare års fråtrekk, slik at samla budsjettkutt dei siste fem åra utgjer ca. 8 millionar kr. Hovudutfordringa for 2018 er å balansere ambisjonar om utvikling av utdanning, forsking og formidlingsaktivitetar og samtidig sørgje for god finansiering av prioriteringane i samsvar med ny strategisk plan fram til 2022. Dette er nærare omtalt i årsrapportens kapittel III. Det er eit serleg viktig strategisk mål å etablere eigen ph.d. i kunstnarisk utvikling. Opptakstalet av stipendiatar vert i 2018 auka for å nå fastsette kandidatmål. For studieprogramma er det forventa at ein må gjere budsjettjusteringar og vurdere omprioriteringar mellom første, andre og tredje syklus. Med bakgrunn i dette har KHiO i budsjettsøknaden for 2019 søkt om midlar utanfor ramma. Det er søkt om 9 stipendiatstillingar over ein periode på tre år. KHiO vil i 2018 delta i prosessen med å lage utviklingsavtale og prosessar for å vidareutvikle faglege resultatmål vil stå sentralt i styrets framlegg til departementet. I 2018 vert dei administrative fellestenestene omorganisert frå seks til fire seksjonar. Det vil likevel gå noko tid før ein kan forvente dei store resultateffektane på det økonomiske området. Omorganiseringa er først og fremst eit verkemiddel for å betre kvalitet og effekt av tenestetilbodet. 72 V.
I dei komande åra vil Kunsthøgskolen stå ovanfor omfattande utskiftingsbehov av teknisk utstyr og faste installasjonar til scener og verkstader. Utstyret frå byggetrinn 1 er femten år gamalt og har oppnådd si levetid eller er utdatert i høve til dagens HMS-krav. Det finst i tillegg bygningsmessige endringar frå byggetrinn 2 som ikkje fungerer tilfredsstillande, noko som gjer drift kostbart og at enkelte verkstader står i fare for å måtte stengast på grunn av HMS-krav. Som nettobudsjettert verksemd etablerte KHiO i 2012 eit reinvesteringsfond med årlege avsetjingar, for å kunne handtere utskiftingar og ombygging. Investeringsbehovet som er avdekt kjem konsentrert og det kjem til store utgifter innanfor ei kort tidsramme som ikkje vil kunne bli dekt opp av avsetningane aleine. I 2017 vart situasjonen analysert og det vart utarbeidd eit budsjett for investeringsbehov både på kort og lang sikt. Med bakgrunn i dette har KHiO i budsjettsøknaden for 2019 søkt om midlar utanfor ramma. Det er søkt om 39 millionar over ein periode på to år til fornying av byggetrinn 1 og oppgraderingar av byggetrinn 2. «This is it» – eit verk av Gardar Eide Einarsson – er kunst utplassert i eit offentleg rom av KORO. Vanlegvis eit lysande landemerke på Grünerløkka der verket står utplassert på taket på Kunsthøgskolen i Oslo. Men når lyset går, må ei stor kran til for å rette opp frå mørke til lys.
Kunsthøgskolen i Oslo er underlagt Kunnskapsdepartementet, og hovedformålet er utdanning, kunstnerisk utviklingsarbeid, forskning og formidling. Kunsthøgskolens visjon er å være ledende innen utdanning av skapende og utøvende kunstnere og designere. Kunsthøgskolen skal både være en arena for nytenking og forvaltning av fagtradisjoner, og bidra til fremtidens kunnskaps- og samfunnsutvikling. Internasjonalt samarbeid skal være en forutsetning for kvalitet både i utdanningen og i forskningen. Kunsthøgskolen i Oslo bekrefter at årsregnskapet for 2017 gir et dekkende bilde, og er avlagt i henhold til bestemmelser om økonomistyring i staten, de statlige regnskapsstandardene (SRS), rundskriv fra Finansdepartementet og krav fra Kunnskapsdepartementet. Det er ingen vesentlige usikkerhetsmomenter knyttet til regnskapet. Sum driftsinntekter utgjør 352,883 mill. kroner i 2017. Dette er en økning på 1 mill. kroner, eller 0,28 %. Inntekter fra bevilgninger utgjør 349,214 mill. kroner. Årets driftskostnader utgjør totalt 359,416 mill. kroner. Dette er et positivt avvik på ca. 3 mill. kroner i forhold til budsjetterte kostnader. Drifts kostnadene økte med 4,446 mill. kroner (1,25 %) fra 2016 til 2017. Lønnskostnadene har en økning på 3,1 % fra 2016 til 2017. Andre drifts kostnader gikk ned med 1,16 % fra 2016 til 2017. Kostnadene til avskrivning av varige driftsmidler er på om lag samme nivå som for 2016. Kunsthøgskolen har et negativt driftsresultat på 6,572 mill. kroner. Driftsbudsjettene for faglig virksomhet inkluderer tidligere års avsetninger som gjelder utsatt virksomhet. Da Kunsthøgskolens inntekter i hovedsak består av inntekt fra bevilgninger, er det ingen vesentlige avvik mellom budsjetterte og regnskapsførte inntekter. De regnskapsførte lønnskostnadene overstiger budsjettet med 1,722 mill. kroner. Andre driftskostnader har et positivt avvik på 4,635 mill. kroner. 76 VI.
Reduksjon i avsatt andel av tilskudd til bevilgningsfinansiert virksomhet fra 2016 til 2017 utgjør 6,573 mill. kroner. Avsatt andel midler til stipendiater og prosjektprogrammet har gått ned med ca. 2,6 mill. kroner fra 2016 til 2017, og andre avsetninger har gått ned med ca. 3,6 mill. kroner. Kunsthøgskolen har i de senere år foretatt avsetning av midler til investeringer for å erstatte og skifte ut maskiner, utstyr og inventar. Per 2017 var det avsatt totalt 11,957 mill. kroner til dette formål. Balanseført verdi av varige driftsmidler er 50,824 mill. kroner per 31.12.2017. Det er gjennomført investeringer i 2017 for 5,152 mill. kroner. Dette inkluderer investeringer gjort i henhold til plan for bruk av avsatte midler. Vi regner med at fremtidige investeringer vil holde et tilsvarende nivå i årene som kommer, idet vi planlegger videre utskifting av maskiner, utstyr mv. tilknyttet verkstedene og sceneteknisk virksomhet, ombygging av lokaler og IKT infrastruktur i størrelsesorden 3–5 mill. kroner årlig. Disse investeringene vil i det vesentlige bli finansiert av avsatte midler. Regnskapet for Kunsthøgskolen i Oslo revideres av Riksrevisjonen. Begge avvikene består av både overskridelser av ordinært driftsbudsjett, samt besparelser og utsatte aktiviteter på avdelingenes budsjetter. Oslo, 13. mars 2018 Jørn Mortensen rektor/styreleder Anne Grete Eriksen faglig representant Olga Schmedling vara for Kirsti Bræin faglig representant Karen Disen faglig representant Christian Tviberg teknisk-administrativ repr. Natanya Helena Kjølås studentrepresentant Ole Petter Ribe studentrepresentant Morten Gjelten ekstern representant Karin Hindsbo ekstern representant (ikke til stede) Anna Lindal ekstern representant (ikke til stede) Samir M'
Oppstillingen av bevilgningsrapporteringen er satt opp i samsvar med prinsippene som gjelder for føring av statsregnskapet. Dette innebærer at opplysningene knyttet til bevilgningsregnskap og kapitalregnskap er satt opp etter kontantprinsippet og gjelder for regnskapsterminen fra 1. januar til 31. desember. Bevilgningsoppstillingens del I viser alle finansielle eiendeler som virksomheten er ført opp med i statens kapitalregnskap. Beholdningene i statens kapitalregnskap er basert på at transaksjonene er ført med verdien på betalingstidspunktet. Verdien på balansedagen er satt til historisk kostpris på transaksjonstidspunktet. Bevilgningsoppstillingens del II omfatter det som er rapportert i likvid rapporten til statsregnskapet. Likvidrapporten viser saldo og likvidbevegelser på virksomhetens oppgjørskonto og øvrige konti i Norges Bank. Beholdningene rapportert i likvidrapporten er avstemt mot statens konsernkontosystem og øvrige beholdninger i Norges Bank. Bevilgningsoppstillingens del III gir en oversikt over utbetalingene som er registrert i statens konsernkontosystem. Utbetalingene er knyttet til og avstemt mot tildelingsbrevene og er satt opp etter inndelingen Stortinget har fastsatt for budsjettet og de spesifikasjonene som er angitt i tildelingsbrevene. 1) Dersom virksomheten disponerer flere oppgjørskontoer i Norges Bank enn den ordinære driftskontoen, skal også disse beholdningen spesi fiseres med inngående saldo, endring i perioden og utgående saldo. Slike beholdninger skal også inngå i oversikten over beholdninger rapportert til kapitalregnskapet. Vesentlige beløp spesifiseres særskilt nedenfor. 2) Oversikten skal omfatte andre konti som virksomheten har i Norges Bank. Som eksempel nevnes gavekonti. 78 VI.
Alle tall i 1000 kroner 80 VI.
Alle tall i 1000 kroner 82 VI.
Kostnader ved virksomhet som er finansiert av bevilgninger eller midler som skal behandles tilsvarende, er resultatført i den perioden kostnaden er pådratt eller når det er identifisert en forpliktelse. Kostnader som vedrører transaksjonsbaserte inntekter er sammenstilt med de tilsvarende inntekter og kostnadsført i samme periode. Prosjekter innen oppdragsvirksomhet er behandlet etter metoden løpende avregning uten fortjeneste. Fullføringsgraden er målt som forholdet mellom påløpte kostnader og totalt estimerte kontraktskostnader. Det er ikke foretatt en generell vurdering knyttet til latente tap i aktive oppdragsprosjekter. Eventuelle tap konstateres først ved avslutning av prosjektet og er som hovedregel kostnadsført når en eventuell underdekning i prosjektet er endelig konstatert. For aktive prosjekter hvor det er konstatert sannsynlig tap, er det avsatt for latente tap. Omløpsmidler og kortsiktig gjeld omfatter poster som forfaller til betaling innen ett år etter anskaffelsestidspunktet, samt poster som knytter seg til varekretsløpet. Øvrige poster er klassifisert som anleggsmiddel/langsiktig gjeld. Fordringer er klassifisert som omløpsmidler hvis de skal tilbakebetales i løpet av ett år etter utbetalingstidspunktet. Omløpsmidler er vurdert til det laveste av anskaffelseskost og virkelig verdi. Kortsiktig gjeld balanseføres til nominelt beløp på etableringstidspunktet. Aksjer og andre finansielle eiendeler er balanseført til historisk anskaffelseskost på transaksjonstidspunktet. Aksjer og andeler som er anskaffet med dekning i bevilgning over 90-post og aksjer anskaffet før 1. januar 2003 og som ble overført fra gruppe 1 til gruppe 2 fra 1. januar 2009, har motpost i Innskutt virksomhetskapital. Aksjer og andeler som er finansiert av overskudd av eksternt finansiert oppdragsaktivitet, har motpost i Opptjent virksomhetskapital. Dette gjelder både langsiktige og kortsiktige investeringer. Mottatt utbytte og andre utdelinger er inntektsført som annen finansinntekt. Når verdifallet ikke er forventet å være forbigående, er det foretatt nedskrivning til virkelig verdi. Varige driftsmidler er vurdert til anskaffelseskost og avskrives over driftsmidlets forventede levetid, men nedskrives til virkelig verdi ved verdifall som ikke forventes å være forbigående. Varig driftsmidler balanseføres med motpost Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler. Forpliktelsen som etableres på investeringstidspunktet oppløses i takt med avskrivningene og utligner dermed resultatvirkningen av avskrivningene. Ved realisasjon/avgang av driftsmidler resultatføres regnskapsmessig gevinst/tap. Gevinst/tap beregnes som forskjellen mellom salgsvederlaget og balanseført verdi på realisasjonstidspunktet. Resterende bokført verdi av forpliktelse knyttet til anleggsmiddelet på realisasjonstidspunktet er vist som Utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi avhendede anleggsmidler i note 1. regnskapsperiode og som ikke er benyttet på balansedagen. Bevilgninger som gjelder særskilte tiltak og som ikke er benyttet på balansedagen, er klassifisert som forpliktelse og presentert i avsnitt C IV i balanseoppstillingen. Dette gjelder også bevilgningsfinansiert aktivitet hvor det er dokumentert at midlene av bevilgende myndighet er forutsatt benyttet i senere terminer. Bidrag og tilskudd fra statlige etater og tilskudd fra Norges forskningsråd samt bidrag og tilskudd fra andre som ikke er benyttet på balansedagen er klassifisert som forskudd og presentert som ikke inntektsførte bidrag i avsnitt D III Kortsiktig gjeld i balanseoppstillingen. Tilsvarende gjelder for gaver og gaveforsterkninger. Inntekter som forutsetter en motytelse er behandlet etter bestemmelsene i SRS 9 og er resultatført i den perioden rettigheten til inntekten er opptjent. Slike inntekter måles til verdien av vederlaget på transaksjonstidspunktet. Inntekter fra salg av tjenester anses som opptjent på det tidspunktet krav om vederlag oppstår. 84 VI.
Eksternt innkjøpte immaterielle eiendeler er vurdert til anskaffelseskost og avskrives over driftsmidlets forventede levetid, men nedskrives til virkelig verdi ved verdifall som ikke forventes å være forbigående. Immaterielle eiendeler er balanseført med motpost Statens finansiering av immaterielle eiendeler og varige driftsmidler. Forpliktelsen som etableres på investeringstidspunktet oppløses i takt med avskrivningene og utligner dermed resultatvirkningen av avskrivningene. Lager av innkjøpte varer er verdsatt til laveste av anskaffelseskost og virkelig verdi. Egentilvirkede ferdigvarer og varer under tilvirkning er vurdert til full tilvirkningskost. Det er foretatt nedskriving for påregnelig ukurans. Kundefordringer og andre fordringer er oppført i balansen til pålydende etter fradrag for avsetning til forventet tap. Avsetning til tap er gjort på grunnlag av individuelle vurderinger av de enkelte fordringene. I tillegg er det for kundefordringer gjort en uspesifisert avsetning for å dekke antatt tap. Alle vesentlige interne transaksjoner og mellomværender innen virksomheten er eliminert i regnskapet. De ansatte er tilknyttet Statens Pensjonskasse (SPK). Det er lagt til grunn en forenklet regnskapsmessig tilnærming, og det er ikke foretatt beregning eller avsetning for eventuell over- eller underdekning i pensjonsordningen. Årets pensjonskostnad tilsvarer årlig premie til SPK. Pengeposter i utenlandsk valuta er vurdert etter kursen ved regnskapsårets slutt. Universiteter og høyskoler kan bare opptjene virksomhetskapital innenfor sin oppdragsvirksomhet. Deler av de midlene som opptjenes innenfor oppdragsvirksomhet kan føres tilbake til og inngå i virksomhetens tilgjengelige midler til dekning av drift, anskaffelser eller andre forhold innenfor formålet til institusjonen. Midler som gjennom interne disponeringer er øremerket slike formål, er klassifisert som virksomhetskapital ved enhetene. Kontantstrømoppstillingen er utarbeidet etter den direkte metode tilpasset statlige virksomheter. Standard kontoplan og Kunnskapsdepartementets anbefalte føringskontoplan for virksomheter i universitets- og høyskolesektoren er lagt til grunn. Staten er selvassurandør. Det er følgelig ikke inkludert poster i balanse eller resultat regnskap som søker å reflektere alternative netto forsikringskostnader eller forpliktelser. Statlige virksomheter omfattes av statens konsernkontoordning. Konsernkontoordningen innebærer at alle bankinnskudd/utbetalinger daglig gjøres opp mot virksomhetens oppgjørskontoer i Norges Bank. Bankkonti utenfor konsernkontoordningen er presentert på linjen Andre bankinnskudd i avsnitt IV i balanseoppstillingen. For eiendeler som inngår i åpningsbalansen er bruksverdi basert på gjenanskaffelsesverdi lagt til grunn for verdifastsettelsen, mens virkelig verdi benyttes når det gjelder finansielle eiendeler. Ved fastsettelse av gjenanskaffelsesverdi er det tatt hensyn til slit og elde, teknisk funksjonell standard og andre forhold av betydning for verdifastsettelsen. For tomter, bygninger, infrastruktur er gjenanskaffelsesverdien dels basert på estimater utarbeidet og dokumentert av virksomheten selv, og dels på kvalitetssikring fra og verdivurderinger utarbeidet av uavhengige tekniske miljøer. Verdi knyttet til nasjonaleiendom og kultur minner, samt kunst og bøker er i utgangs punktet ikke inkludert i åpningsbalansen. Slike eiendeler er inkludert i den grad det foreligger en reell bruksverdi for virksomheten. Finansieringen av varige driftsmidler, som er inkludert i åpningsbalansen for første gang, er klassifisert som en langsiktig forpliktelse. Denne forpliktelsen løses opp i takt med avskrivningen på de anleggsmidler som finansieringen dekker. For omløpsmidler, kortsiktig gjeld samt eventuelle øvrige forpliktelser som inkluderes i åpningsbalansen, er virkelig verdi benyttet som grunnlag for verdifastsettelsen.
Alle tall i 1000 kroner Notene er ikke forløpende nummerert, men har lik nummerering som i økonomirapporteringen til DBH. Vi henviser til publisert rapportering. 86 VI.
* Vesentlige salgstransaksjoner skal kommenteres og det skal angis eventuell øremerking av midlene. Merk at det er den regnskapsmessige gevinst og ikke salgssum som skal spesifiseres under driftsinntekter, jf. også note 9. 2) Vesentlige bidrag skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Linje N1.30 skal omfatte tilskudd/overføringer som ikke omfattes av bestemmelsene i rundskriv F-07-13.
Alle tall i 1000 kroner (1) Spesifiseres ytterligere under oppstillingen dersom det er andre vesentlige poster som bør fremgå av regnskapet Resterende forpliktelse vedrørende bokført verdi av avhendede anleggsmidler er inntektsført og vist i note 1 som "utsatt inntekt fra forpliktelse knyttet til investeringer, bokført verdi avhendede anleggsmidler". Universiteter og høyskoler som kostnadsfører anskaffelser og påkostninger, skal oppgi anskaffelser av andre varige driftsmidler som har en kostpris større enn kr. 30.000 (dersom dette avviker fra benyttet sats, skal faktisk sats oppgis) og økonomisk levetid over 3 år. Vedlikehold og mindre investeringer og påkostninger skal kostnadsføres som andre driftskostnader. 90 VI.
Alle tall i 1000 kroner Beregning av rentekostnader på den kapitalen som er investert i virksomheten vises her i henhold til "Utkast til veiledningsnotat om renter på kapital" 2) Gjelder bare institusjoner som balansefører anleggsmidler. Beregnet rentekostnad på investert kapital skal kun gis som noteopplysning. Den beregnede rentekostnaden skal ikke regnskapsføres.
Dersom virksomheten har foretatt forskuddsbetalinger til leverandører skal det opplyses om forskuddsbetalt beløp. Det er bare forskudd til leverandører som leverer varer eller tjenester som er en direkte del av varekretsløpet eller tjenesteproduksjonen, som skal rapporteres i denne noten. Forskudd til andre leverandører skal rapporteres som andre fordringer, (For eksempel: husleie, strøm og tidsskrifter). *) Endring i 31.12.2016 tall skyldes prinsippendring. Kr 1 996 633 beholdning varelager ble avsatt i IB 2017 etter SRS 3 1) gjelder også tilknyttet selskap (TS) og felleskontrollert virksomhet. ** Posten gjelder hovedsakelig kostnader periodisert via Basware. 92 VI.
1) Skal bare omfatte prosjekter som tilfredsstiller kravene til bidragsfinansiert aktivitet i rundskriv F-07/13. 2) Gjelder bidrag, tilskudd og overføringer som ikke tilfredsstiller kravene i rundskriv F-07/13. 3) I avsnittet "Andre bidragsytere" skal vesentlige poster spesifiseres etter bidragsyter i kategoriene "Utsatt virksomhet", "strategiske formål", "Større investeringer" og eventuelt "Andre avsetninger", jf. oppstillingen i avsnittet for NFR. 4) Avsnittet "Ikke inntektsførte tilskudd, bidrag og gaver" i del II skal presentere ikke inntektsførte tilskudd, overføringer samt bidrag og gaver fra statlige etater og andre bidragsytere. Ikke inntektsførte bevilgninger skal spesifiseres i notens del III. 5) og 6) Vesentlige poster spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. 7) Del III gjelder spesielle bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet og bevilgninger fra andre departementer som skal behandles tilsvarende. Større bevilgningsfinansierte tiltak med utsatt inntektsføring og bevilgningsfinansierte tiltak hvor det kan dokumenteres at midlene er forutsatt brukt i påfølgende termin eller senere fra bevilgende myndighets side, skal spesifiseres i denne delen. Denne delen skal også brukes til periodiseringer i delårsregnskapene. Periodiseringer bør ved behov angis på egen linje.
Generelle merknader: I avsnittet "Inntektsførte bevilgninger og bidrag" skal de prioriterte oppgavene grupperes i kategorier som vist under den delen av noten som spesifiserer avsetningene under Kunnskapsdepartementet. Avsnittene gjelder tiltak som skal dekkes av den løpende drifts bevilgningen. I avsnittet "Utsatt virksomhet" skal institusjonene føre opp tildelinger til planlagt virksomhet som ikke ble gjennomført i perioden. I avsnittet "Strategiske formål" skal institusjonene føre opp avsetninger til tiltak som i henhold til institusjonens strategiske plan eller annet planverk er forutsatt gjennomført i senere perioder og som ikke er dekket gjennom bevilgninger i de terminer tiltakene planlegges gjennomført. I avsnittet "Større investeringer" skal institusjonene føre opp avsetninger til investeringer med dekning over den løpende driftsbevilgningen som er forutsatt gjennomført i senere perioder og som ikke er dekket gjennom bevilgninger i de terminer investeringene er planlagt gjennomført. I avsnittet "Andre avsetninger" skal institusjonene føre opp avsetninger uten spesifisert formål eller formål som ikke hører inn under de tre kategoriene som er omtalt ovenfor. I notens del II er linjene som gjelder ikke inntektsførte bevilgninger fra Kunnskapsdepartementet og bevilgninger fra andre departementer som skal behandles tilsvarende, flyttet til notens del III. Større bevilgningsfinansierte tiltak med utsatt inntektsføring og bevilgningsfinansierte prosjekter hvor det kan dokumenteres at midlene er forutsatt brukt i påfølgende termin eller senere fra bevilgende myndighets side, skal etter dette spesifiseres i notens del III. 1) Gjelder også tilknyttet selskap (TS) og felleskontrollert virksomhet. Alle vesentlige poster skal spesifiseresi egne avsnitt under oppstillingen. 2) Gjelder midler som skal videreformidles til andre samarbeidspartnere i neste termin. Alle vesentlige poster skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. Se også note 20 om spesifikasjon av midler som er videreformidlet. *) Endring i 31.12.2016 tall skyldes prinsippendring. Kr 1 216 430 avsetning restferiedager ble avsatt i IB 2017 etter SRS 3 1) Vesentlige beholdninger skal spesifiseres i egne avsnitt under oppstillingen. 2) Bankinnskudd og andre beholdninger skal oppgis i tusen kroner med tre desimaler. 3) Skal samsvare med kontoutskrift for oppgjørskontoen fra Norges Bank. 96 VI.
Biletkavalkade frå Teaterhøgskolen sine avgangs studentar på masterstudia (regi, scenetekst og skodespel) og bachelorstudiet i skodespelarfag, med til saman 15 avgangsproduksjonar våren 2017. Ein registudent hadde premiera si på Teater Ibsen hausten 2017.
Biletkavalkade med verk av 21 masterstudentar og 30 bachelorstudentar ved avdeling design. Bachelorstudentane er delt i spesialiseringane interiørarkitektur og møbel design, grafisk design og illustrasjon og kles- og kostymedesign. Både master og bachelorstudentane brukte høgskolens gallerirom og vrimleareal.
Biletkavalkade frå Opera høgskolen sine studentar på masterstudiet med avgangsframsyning på Den Norske Opera & Ballett, scene 2 med «Don Giovanni» av Mozart, med kor frå Norges musikk høg skole og orkester med musikarar frå Ensemble Allegria og Stabsmusikken. Avgangsstudent på master i kles- og kostyme design laga kostyma.
Frå Operahøgskolen si framsyning av «Askepott» av Mazinet, avgang for bachelor- og årsstudentane på Kunsthøgskolens hovudscene. Kostyma er laga av avgangsstudent på kles- og kostymedesign. 122 VII.
The Academy's five hundred students have just as many different stories about what it's like to be a part of the Academy. Here we present six of them. 124 VII.
Namn: Ronak Moshtaghi Alder: 29 Fag: Master i biletkunst Name: Ronak Moshtaghi Age: 29 Subject: Master's in fine art Å studere på KHiO: Studying at the Oslo National Academy of the Arts: Eg studerte biletkunst ved kunsthøgskolen i Teheran og såg på moglegheitene som fanst. Mange skolar har studieavgift for utanlandske studentar. Kunsthøgskolen i Oslo var ein av svært få utan studieavgift der du òg kan studere på engelsk. Eg kjende ei fransk jente som hadde studert her, og hadde litt familie her, så eg søkte. Det er vanleg for unge menneske i Iran å dra utanlands i samband med studiet. Vi kjenner til nesten kvar einaste skole i Europa, USA, India osv. Men eg trur ikkje at så mange visste om denne skolen, kanskje fordi landet er kjent for eit svært høgt prisnivå. I was studying painting at the University of Art in Teheran and I was looking at my options. Many schools have tuition fees for foreign students, Oslo National Academy of the Art was one of very few without a fee that you could study in English. I knew a French girl that had studied here, and had some family here so I applied. Studying is one of the common way for young people in Iran to go abroad. We know about almost every school in Europe, USA, India you name it.. But I don't think too many knew about this school, maybe because the country is known as very expensive.
Kunsthøgskolen i Oslo skal utdanne utøvande og skapande kunstnarar og designarar, drive kunstnarisk utviklingsarbeid og forsking på høgt internasjonalt nivå og formidle kunnskap om Kunsthøgskolens aktivitetar, verksemd og verdiar. Kunsthøgskolen i Oslo skal vere leiande innanfor utdanning av skapande og utøvande kunstnarar og designarar. Kunsthøgskolen skal både vere ein arena for nytenking og forvaltning av fagtradisjonar, og bidra til framtidig kunnskaps- og samfunnsutvikling. Internasjonalt samarbeid skal vere ein føresetnad for kvalitet både i utdanninga og i forskinga. Kunsthøgskolen i Oslo skal pregast av god samhandling, og vi skal gjere kvarandre betre. Vi skal utvikle gode transparente prosessar for kunnskapsbaserte avgjerder og prioriteringar. Kunsthøgskolen i Oslo skal leggje til rette for at profesjonelle oppfatningar og meiningar kan brytast mot kvarandre i eit stimulerande og konstruktivt samspel. På Kunsthøgskolen i Oslo verdset vi ulikskap, kritisk sans, ansvar og gjensidig respekt. Redaksjon: Atle Faye (ansv. redaktør) Mette Aaseth Bjørg Valvik Anne Line Abotnes Even Onsager Maia Strand Design: Ole Sletten (Bold) Print: 07 Media Opplag: