SAKSFRAMLEGG. Saksbehandler: Gunvor Synnøve Green Arkiv: GNR 114/3 Arkivsaksnr.: 16/ PDF
Download "SAKSFRAMLEGG. Saksbehandler: Gunvor Synnøve Green Arkiv: GNR 114/3 Arkivsaksnr.: 16/3249"
1 SIGDAL KOMMUNE SAKSFRAMLEGG Saksbehandler: Gunvor Synnøve Green Arkiv: GNR 114/3 Arkivsaksnr.: 16/3249 SØKNAD OM DISP FRA KOMMUNEPLANEN FOR FRADELING AV TILLEGGSAREAL FRA NEDRE ULBERG GNR. 114 BNR. 3 Rådmannens forslag til vedtak: Med hjemmel i plan- og bygningslova 19-2, jf annet ledd og 20-1 første ledd bokstav m innvilger Sigdal kommune Morten Narumshagen sin søknad om fradeling av et tilleggsareal til boligtomt fra Nedre Ulberg 114 bnr. 3 på 3 dekar. Arealet skal legges inntil og sammenføyes med boligtomt gnr. 114 bnr. 4. Dispensasjonen kan forsvares ut i fra at fordelene ved dispensasjonen er større enn ulempene. Plan- og bygningslovas vilkår for å kunne godkjenne dispensasjon er derfor oppfylt. Sigdal kommune innvilger også søknaden med hjemmel i jordlova 1 og 12. Fradelinga vil ha liten innvirkning på eiendommens ressurser og vil ikke føre til drifts- og miljømessige ulemper. Dersom det under arbeidet skulle komme kulturminner eller indikatorer på slike til syne, må arbeidene straks stanses og utviklingsavdelingen i Buskerud Fylkeskommune varsles, jfr. lov om kulturminner 8.2. Vedtakene er jf. Forvaltningslovens 28 et enkeltvedtak som kan påklages. Klagen sendes om kommunen. Klagefristen er 3 uker regnet fra det tidspunkt underretning om vedtaket kom frem til søker. Klageinstansen er Fylkesmannen i Buskerud. Saken avgjøres av: Hovedutvalget for næring og drift Vedlegg: 1. Høringsuttalelse fra Fylkesmannen av Søknad fra Morten Narumshagen av Kart som viser omsøkt parsell. 4. Oversiktskart over driftsenheten. Vedlegg i mappa: 1. Mail inkl. diverse bilder fra Stein Egidius av Mail fra Harald Sakshaug i NVE av Mail fra FM ved Erik Garnås av Brev fra Sigdal kommune til høringsinstansene av
2 5. Nabovarsel Saksutredning: OPPLYSNINGER OM EIENDOMMEN: Kommune Gnr Bnr Fnr Eiendommens navn Sigdal Nedre Ulberg Parter: Eier: Morten Narumshagen, 3358 Nedre Eggedal Erverver: Stein Egidius, 3358 Nedre Eggedal Driftsenhetens arealer i henhold til NIBIO: Fulldyrka Overfl. dyrka/gjødsla beite H M L Anna areal Total areal Området bruket ligger i: LNF-område. Konklusjon: Det gis samtykke til fradeling av et tilleggsareal til boligtomt fra Nedre Ulberg 114 bnr. 3 på 3 dekar. Arealet skal legges inntil og sammenføyes med boligtomt gnr. 114 bnr. 4. Dispensasjonen forsvares ut fra at fordelene ved dispensasjonen er større enn ulempene. Fradelinga vil ha liten innvirkning på eiendommens ressurser og vil ikke føre til drifts- og miljømessige ulemper. Bakgrunn: Søknaden gjelder fradeling av et areal på tre dekar fra Nedre Ulberg gnr. 114 bnr. 3. Det er Morten Narumshagen som er søker og eier. Det omsøkte arealet er på 3 dekar og ønskes lagt inntil gnr. 114 bnr. 4 som er ei boligtomt. Dette arealet består i dag av myrlendt terreng, og planen er å grave opp myra for å få tilbake vannspeilet. Begrunnelsen er at myra gir store myggplager, jf. Stein Egidius som eier boligtomta. Tidligere var arealet benytta som skøytebane for ungene i nabolaget. I følge NIBIO sitt kart er eiendommen Nedre Ulberg gnr. 114 bnr. 3 på totalt dekar der 128 dekar er fulldyrka jord, dekar er produktiv skog og 731 dekar er registrert som anna areal. Nedre Ulberg blir benytta til korn- og gras med ammekuproduksjon av eier sjøl. Vurdering: Opprettelse av ny grunneiendom er et søknadspliktig tiltak etter plan- og bygningslova (pbl) 20-1 første ledd bokstav m. Tiltak som nevnt i 20-1 må ikke være i strid med arealbruk eller bestemmelser fastlagt i endelig arealplan, jf. Pbl annet ledd. I LNF-områder er det tillatt med bygge- og anleggsvirksomhet som har direkte tilknytning til stedbunden næring. Begrepet stedbunden næring er knyttet til bygninger, anlegg eller bruk som det av hensyn til drifta av næringa er nødvendig å plassere på stedet. Omsøkte tiltak, fradeling til boligformål, krever derfor dispensasjon fra kommuneplanens arealformål, jf. Pbl
3 Videre krever søknaden fradeling etter jordlova 12. Det skal også foretas vurderinger av om tiltaket strider med bestemmelser i naturmangfoldlova. Saka er derfor avhengig av og behandles etter tre lovverk. Sigdal kommune behandler slike søknader i en og samme sak. Vurdering etter plan- og bygningslova (pbl): I plan og bygningslovas 19-2 kreves det at hensynet bak plan og bestemmelser det dispenseres fra ikke skal bli vesentlig tilsidesatt. Hvis så er tilfelle er det ikke adgang til å gi dispensasjon. I motsatt tilfelle så må det i tillegg foretas en interesseavveining, der fordelene ved tiltaket må vurderes mot ulempene. Det må foreligge en klar overvekt av hensyn som taler for dispensasjon. Det innebærer at det normalt ikke vil være anledning til å gi dispensasjon når hensynene bak bestemmelsen det søkes dispensasjon fra gjør seg gjeldene med styrke. Det skal legges særlig vekt på dispensasjonens konsekvenser for helse, miljø, sikkerhet og tilgjengelighet. Videre heter det at kommunen ikke bør dispensere fra planer, lovens bestemmelser om planer og forbudet lang sjø og vassdrag når en direkte berørt statlig eller regional myndighet har uttalt seg negativt. I medhold av pbl er det søkt om dispensasjon fra kommuneplanens LNF-formål. Søknaden er begrunna ut fra ønske om å grave ut myra for å lage en dam der. Myra gir jf. eier av gnr. 114 bnr. 4 store myggplager. Det omsøkte arealet ligger som nevnt nord for tunet på Nedre Ulberg. Arealet omkranser gnr. 114 bnr. 4 i nord, vest og syd. I kommuneplanen er det aktuelle arealet avsatt til LNF- sone 1. Område hvor spredt boligbygging er tillatt. I retningslinjene står det bla. følgende: I disse områdene kan det gis tillatelse til spredt boligbygging og mindre ervervsbebyggelse om det ikke kommer i konflikt med viktige landbruk-, natur, vilt-, friluft- og kulturlandskapsinteresser og kulturminner. Spredt boligbygging eller ervervsbebyggelse må behandles etter dispensasjonsbestemmelsene i 7. Videre er det vedtatt en rekke lokaliseringskriterier som fradeling og bygging ikke skal komme i konflikt med. Det omsøkte arealet er definert som skog i låg bonitet, og noe i middels. Gnr. 114 bnr. 4 er på 1,7 dekar pr i dag og med tillegget på 3 dekar blir dette ei svært romslig tomt. Saka er sendt på høring til fylkesmannen og fylkeskommunen. Fylkesmannen skriver bla.: «Fylkesmannen anser ikke utvidelsen av boligtomten til å påvirke våre ansvarsområder i stor grad. Vi gjør oppmerksom på at restaurering av dammen vil være søknadspliktig etter vannressursloven. Meld. St. 14 ( ) Natur for livet viser til viktigheten av å bevare myrområder, både med hensyn til klima og flom. Myrområder i skogsområder er en naturtype med stor tilbakegang som følge av drenering og utbygging de siste årene. Kommunen bør vurdere hvorvidt myrene fungerer som flomabsorberende ved stor vannføring.
4 Fylkesmannen ber om at kommunen foretar en konkret vurdering av søknaden og at det blir lagt avgjørende vekt på ivaretakelse av de allmenne interessene som kommuneplanen skal ivareta. En eventuell dispensasjon må begrunnes nøye ut fra konkrete forhold i den aktuelle saken for å unngå at det skapes en uheldig presedens i forhold til tilsvarende saker. Kommunen må også vurdere om saken kan ha negative virkninger for lokale miljøverdier og interesser. Vi har tillit til at kommunen vurderer alle relevante forhold i saken og at ovenfor nevnte forhold tillegges avgjørende vekt.» Vi har vært i kontakt med FM ved seniorrådgiver Erik Garnås og NVE ved distriktsingeniør Harald Sakshaug vedr behandlinga etter vannressursloven, og begge bekrefter at dette ikke er nødvendig. Fylkeskommunen har ikke gitt noen uttale til tross for purring. Likevel gjelder følgende formulering som fylkeskommunen normalt ønsker i inntatt i slike saker: «Dersom det under arbeidet skulle komme kulturminner eller indikatorer på slike til syne, må arbeidene straks stanses og utviklingsavdelingen i Buskerud Fylkeskommune varsles, jfr. lov om kulturminner 8.2.» Sigdal kommune har ikke i tilstrekkelig grad angitt definerte soner for hvilke områder som kan tillate spredt boligbygging. Derfor må samtlige søknader sendes regionale myndigheter til uttale som dispensasjonssaker. Omsøkte areal vil ikke komme i konflikt med gjeldende kommuneplans lokaliseringskriterier for spredt boligbygging, og ingen av høringsinstansene har uttalt seg negativt. Vurdering etter jordlova: Jordlovas 12 sier følgende: «Deling av eigedom som er nytta eller kan nyttast til jordbruk eller skogbruk må godkjennast av departementet Ved avgjerd av om samtykke til deling kan givast, skal det leggjast vekt på om delinga legg til rette for tenleg og variert bruksstruktur i landbruket. I vurderinga inngår mellom anna omsynet til vern av arealressursane, om delinga fører til driftsmessige ulemper for landbruket i området. Det kan leggjast vekt på andre omsyn dersom dei fell inn under formålet i jordlova.» Delinga skal legge til rette for en tjenlig og variert bruksstruktur. Som tidligere, også etter lovendringa i 2013, er det lagt til grunn at driftsenhetene bør styrkes ved at landbruksarealer skal tilhøre landbrukseiendommene. Samtidig har bosettingshensynet fått større vekt i ny lov. Tilleggsarealet vil i hovedsak bli anlagt på skog i låg bonitet slik at eiendommens ressurser vil i liten grad reduseres. Delinga vil heller ikke gi driftsmessige ulemper for landbrukseiendommen. Vurdering etter naturmangfoldlova: Lov om forvaltning av naturens mangfold av 19. juni 2009 fastsetter mål for ivaretakelse av naturtyper og arter. Loven omhandler sentrale prinsipper som skal legges til grunn også for arealplanlegging etter anna lovverk. De miljørettslige prinsippene for offentlig beslutningstaking i henhold til 8-12 skal vurderes. Ut fra hva som er kjent av dokumentasjon i området foreligger det ikke registreringer på omsøkte areal slik at viktige arter eller naturtyper blir påvirka. FM skriver som nevnt i sin uttale at myrområder i skog er naturtyper i stor tilbakegang. Planen med gjeldende myrområde er ikke å drenere den ut, men å gjenskape et tidligere vannspeil.
5 Det omsøkte arealet ligger i Båseroa, der det er få søknader om fradeling og lite press på arealene. Sigdal kommune har et ønske om å kunne tilby gode og varierte boforhold. Kommunen har store arealressurser og i mer grisgrendte strøk kan en tillate og være mer romslig med tomtestørrelsen. Begrunnelsen for å tillate ei så stor tomt, er at arealets bonitet er av lavere verdi, at fradelinga ikke gir driftsmessige ulemper eller reduserer eiendommens ressurser nevneverdig. Ut fra en total vurdering og ovenfor nevnte momenter vurderer kommunen at fordelene ved fradelinga er større enn ulempene i denne saken.