Fra produksjon til avfall: matsystemet Som følge av befolkningsvekst, livsstilsendringer og et økt personlig forbruk bruker vi stadig mer naturressurser. For å håndtere vårt ikke-bærekraftige forbruk må vi se på hele ressurssystemet, inklusive produksjonsmetoder, etterspørselsmønstre og forsyningskjeder. Her ser vi nærmere på mat.
En ressurseffektiv, grønn og sirkulær økonomi Velferden vår er basert på utnyttelsen av naturressurser. Vi utvinner ressurser og omdanner dem til mat, bygninger, møbler, elektronisk utstyr, klær osv. Likevel har vi et ressursforbruk som overgår miljøets evne til å fornye ressursene og sørge for oss. Hvordan kan vi sikre samfunnets velferd på lang sikt? Et viktig bidrag vil være å gjøre økonomien grønnere.
Grunnleggende samfunnsøkonomi og miljøet I mars 2014 ble Paris i Frankrike berørt av høye forekomster av svevestøv, og i flere dager var det strenge kjørerestriksjoner for privatbiler. På den andre siden av kloden lanserte et kinesisk selskap et nytt produkt: smog-forsikring for innenlandsreisende som fikk oppholdet sitt ødelagt grunnet dårlig luftkvalitet. Så hvor mye er ren luft verdt? Kan samfunnsøkonomi være til hjelp for å redusere forurensningen? La oss se litt nærmere på enkelte grunnleggende økonomiske begreper.
Ladetid for kjøretur på 100 km Det er flere måter elektriske kjøretøy kan lades med stikkontaktlading på. Fire lade-«modus» er vanligvis tilgjengelig. Hver av dem kan involvere forskjellige kombinasjoner av effektnivået som leveres av ladestasjonen (betegnet i kW), typen elektrisk strøm (veksel- eller likestrøm) og typen plugg. Effektnivået fra ladekilden avhenger av både spenningen og maks strøm fra strømforsyningen.
CO2 -utslipp gjennom livssyklusen for forskjellige kjøretøy og typer drivstof Kjøretøy drevet av elektrisitet er generelt mer energieffektive enn de som drives av fossile brennstoffer. Avhengig av hvor elektrisiteten produseres, kan økt bruk av batteridrevne elektriske biler resultere i betraktelig lavere CO2 -utslipp og luftforurensende nitrogenoksider og finstøv som har blitt hovedårsakene til luftkvalitetsproblemene i mange av Europas byer.
Energi og reduksjon av klimaendringer Globalt er energibruk den største kilden til menneskelig klimagassutslipp. Ca. to tredjedeler av det globale klimagassutslippet har sammenheng med bruk av fossile brennstoffer for energi til oppvarming, elektrisitet, transport og industri. Paris-avtalen setter et langtidsmål for å begrense økningen av den globale gjennomsnittstemperaturen til godt under 2 °C over førindustrielle nivåer, mens man sikter mot å begrense økningen til 1,5 °C. Vitenskapelige undersøkelser viser at om vi skal øke sjansene våre for å begrense økningen av gjennomsnittstemperaturen til 2 °C, må globale utslipp nå toppen i 2020 og så begynne å avta. De globale utslippene må være 40–70 % lavere i 2050 enn i 2010 og de må falle nær null – eller lavere – innen 2100.