For at starte Pride-måneden blev LGBTQ+-aktivisten og videnskabsmanden Dr. Frank Kameny hædret med en Google Doodle i tirsdags. Doodlen, et billede, der erstatter Google-logoet på webstedets hjemmeside for dagen, viser Kameny iført en blomsterkrans blandt blomstrende træer i Washington, D.C. Illustrationen er baseret på et billede af ham, der deltager i et Pride-arrangement i 2010.
Kameny, der blev fyret for at være homoseksuel i 1950'erne, anfægtede McCarthy-æraens forbud mod LGBTQ+ statsansatte, samt klassificeringen af ​​homoseksualitet som en psykisk lidelse.
Som ung mand skjulte Kameny sin seksualitet for at melde sig til militæret og kæmpe i Anden Verdenskrig. Efter krigen modtog han sin ph.d. i astronomi fra Harvard University og fik et job hos Army Map Service. Men kun måneder efter at være blevet ansat, et baggrundstjek afslørede en arrestation i august 1956 for utuktig opførsel i en togterminal i San Francisco, selvom det nøjagtige sted er blevet bestridt af historikere. Han blev efterfølgende outet og afskediget fra sit job.
Kameny var ansat af regeringen på et farligt tidspunkt for LGBTQ+-personer. 1950'erne omfattede en periode kendt som Lavendel forskrækkelse , en udrensning af queer føderale ansatte, der voksede ud af Red Scare, ledet af den berygtede senator Joseph McCarthy. I 1953 udstedte præsident Dwight Eisenhower Bekendtgørelse 10450 , som beordrede efterforskning og fyring af queer statsansatte under den begrundelse, at deres formodede livsstil gjorde dem modtagelige for afpresning fra kommunister.
I stedet for at forblive stille og acceptere sin opsigelse, valgte Kameny at sagsøge. Hans sag er blevet noteret som en af ​​de første LGBTQ+-rettighedsappeller, der kom til Højesterets døre, selvom retten i sidste ende nægtede at høre den. I sit andragende skrev han, at diskrimination mod homoseksuelle ikke var mindre afskyelig end diskrimination baseret på religiøse eller racemæssige grunde.
Denne kamp ansporede Kamenys årtier lange aktivisme. Han lobbyede for at ophæve Eisenhowers forbud mod LGBTQ+-ansatte, som delvist blev omstødt i 1975, og opfordrede American Psychological Association (APA) til at afklassificere homoseksualitet som en psykisk lidelse, hvilket fandt sted i 1972. Kameny førte strejker foran regeringsbygninger i Washington, DC som leder af Mattachine Societys lokale afdeling. Disse protester modtog betydelig mediedækning, såvel som blandet modtagelse fra det bredere LGBTQ+-samfund for deres tilslutning til respektabilitetspolitik . Mænd skulle have jakkesæt på, kvinder skulle have kjoler på, og rygning var ikke tilladt.
San Francisco erklærer hjemsted for lesbiske borgerrettighedsikoner som et historisk vartegn Phyllis Lyon og Del Martins en-etagers hus var det uofficielle hovedkvarter for landets første nationalt anerkendte lesbiske organisation. Se historie
Kameny talte også for andre fyrede LGBTQ+ statsansatte, der søgte erstatning. En af disse ansatte var datamatiker og entreprenør Otis Francis Tabler , som med succes argumenterede for sin opsigelse og blev den første åbent homoseksuelle person til at modtage en sikkerhedsgodkendelse i 1974. Kameny hjalp også Jamie skomager blev den første åbent homoseksuelle medarbejder fra National Security Agency (NSA), der blev undersøgt og stadig beholdt deres job i 1980.
Kameny døde i 2011 i en alder af 86. Blot to år før hans bortgang var den amerikanske regering formelt undskyldt til ham for sin tidligere behandling af queer-ansatte. I en ceremoni afholdt af det amerikanske kontor for personaleledelse under Obama-administrationen sagde han efter sigende: [Jeg] det tog 50 år, men jeg vandt min sag.
Alt, hvad jeg kan sige, er fra det lange perspektiv, 50 år, vi er gået fremad på en måde, der ville have været helt utænkelig dengang, han sagde to år senere , da hans personlige papirer blev udstillet på Library of Congress.
Kamenys historie vil angiveligt snart komme til FX i et nyt show fra Positur medskaber Steven Canals . Baseret på den prisvindende Dette amerikanske liv afsnit 81 Words, vil den begrænsede serie udforske Kameny og aktivistkollegaen Barbara Gittings kamp mod APA's klassificering af homoseksualitet som en psykisk sygdom. Showet har endnu ikke annonceret en rollebesætning eller en luftdato.