Roger Sommernes, barnevernsleder i Eidsberg kommune, er bekymret for pengemangelen i barnevernet. ¿¿Hvis denne situasjonen fortsetter over lang tid, kommer det til å gå galt, sier han.
FOTO: FOTO. STEIN BJØRGE
Nye midler skulle gi barnevernet 400 nye stillinger i år. Så langt er bare 30 prosent på plass. I Eidsberg kommune er sakene til 40 barn lagt på vent. smp-stories-top-widget
— Vi har delt barna inn i tre kategorier: De som trenger hjelp for å hindre skjevutvikling, de som trenger hjelp for å hindre at de må plasseres utenfor hjemmet og de som allerede er plassert i fosterhjem eller på institusjon. Den første gruppen – de med minst grad av omsorgssvikt – må vente, sier barnevernsleder i Eidsberg kommune Roger Sommernes.De siste par årene har han sett en dobling i antall meldinger som kommer inn, antall barn som er plassert utenfor hjemmet har økt med 50 prosent, samtidig har barnevernstjenesten bare fått 0,5 nye stillinger.
Hovedtillitsvalgt i Fellesorganisasjonen i Eidsberg frykter konsekvensene.— 40 saker er nylig lagt bort eller lagt på vent. Det er 40 barn som ikke får den hjelpen de har krav på. Hvis denne situasjonen fortsetter over lang tid, kommer det til å gå galt, sier Sven Erik Windt.Ikke eneståendeOg denne kommunen er langt fra enestående. I fjor høst la Regjeringen inn budsjettmidler til 400 nye stillinger i det kommunale barnevernet, men uten at disse ble øremerket. Et halvt år ut i 2010 viser det seg at kommunene svært mange steder har valgt å prioritere annerledes enn Regjeringen.Aftenposten har hentet inn tall fra åtte fylker som burde fått over halvparten av de nye stillingene – ca. 200 – men totalt har de bare fått ca. 60 hittil i år. For siste halvår er det kun lagt opp til tre ekstra stillinger i disse fylkene. De aller fleste barnevernslederne opplyser at de har behov for flere saksbehandlere.«I likhet med alle andre av landets kommuner, ønsker vi flere stillinger. Vi skiller oss ikke ut der», sier en barnevernsleder i Akershus. «Vi er veldig underbemannet og har vært det over lang tid. Men vi kommer ikke til å få nye stillinger i 2010», er meldingen fra en av lederne i en kommune i Rogaland.
Mange opplever situasjonen som stadig mer fortvilet.Boomerang-barnRoger Sommernes forteller at saksbehandlerne deres nå stort sett må prioritere tunge saker.— Det fører til mye menneskelig slitasje. Det er tungt å gå hjem og vite at man ikke har fått hjulpet et barn i dag heller. Det skal ganske mye til før vi kan sette i gang tiltak, sier Sommernes.Selv om målet for barnevernstjenestene er å forebygge mest mulig, opplever Sommernes at de hele tiden går i motsatt retning. Dermed vokser problemene.— Når man ikke får hjulpet barna tidlig, er det som å sende en boomerang ut i verden. Den kommer tilbake. Og de vi ikke får tatt tak i, kommer tilbake som tyngre tilfeller.ForebyggingEtatsjef Brynjard Rønningen er helt enig i at situasjonen for barnevernet i Eidsberg er bekymringsfull.— Derfor satte vi av 2 millioner kroner ekstra på årets budsjett. Pengene har gått til tiltak som skal treffe barnefamiliene før de kommer til barnevernet, det vil si helsestasjon, svangerskapskontroll, barnehager og til dels i skoler. Noen av disse områdene har fått flere stillingshjemler. En del penger har også gått til å dekke opp det store merforbruket i etaten, sier Rønningen.Han sier det blant annet skyldes at kostnadene i plasseringssaker har økt.— Hvordan man vurderer pengebruken, er avhengig av hvordan man definerer styrkingen av barnevernet. Vi har hatt behov for å rette innsatsen mot områdene som treffer før barnevernet, sier han.Vurderer øremerkingBarnevernesleder Roger Sommernes sender likevel følgende til politikerne:— Skal midlene til kommunene komme barnevernet til gode, må de være øremerket.Dette vil Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet nå vurdere, ifølge statssekretær Henriette Westhrin (SV).— Hvis det viser seg at disse tallene er i tråd med det vi skal få rapportert mot slutten av sommeren, er det klart at dette ikke vil dekke det behovet vi mener at finnes i barnevernet. Vi mente det var rom for å opprette 400 nye stillinger innenfor de frie midlene. Skjer ikke det, må vi gjøre en ny prioritering.Westhrin vil ikke kommentere om hun er overrasket over tallene, men hun sier departementet nå vil diskutere strengere styring.— Vi må diskutere om vi skal ta i bruk andre virkemidler. Det kan være ulike typer av økt styring, som for eksempel øremerking, sier Westhrin.