Debatt, Domstolreform | Effektivitet i tingrettene
Effektivitet i tingrettene
Senterpartiet har ønsket å satse på domstolene i flere år med blant annet digitalisering av små som store domstoler. Et problem i dag, er stykkevis og delt digitalisering. Å ha bedre avvikling av rettssaker ved å dele på saker og dommere imellom tingrettene når arbeidsmengden endrer seg, kunne blitt enklere bare ved å ta tak i et tungvint datasystem. Høyre og regjeringen forsøker å fortelle at det er så mye «effektivitetsgevinst» å hente ut ved å slå sammen tingrettene, men kunne starta med å prioritere domstolene i statsbudsjettet.
Riksrevisjonen er Stortingets største og eldste kontrollorgan som undersøker hvordan regjeringen og statsforvaltningen gjør jobben sin. De har undersøkt tingrettene og lagmannsrettene. For det første anbefalte ikke Riksrevisjonen sammenslåing for å bedre effektiviteten i sin undersøkelse. Dette er noe regjeringen tror og håper skal fungere, men tallene endrer seg ikke, sakene forsvinner ikke og dommerne løper ikke raskere etter en sammenslåing. For det andre bygger Riksrevisjonens analyse på statistikk fra 2014-2018. Det er derfor merkelig at organiseringen for domstolene i 2021 skal bygge på tall som er to til seks år gamle. For det tredje viser Riksrevisjonens tall store variasjoner innad i hver tingrett år for år.
Forskjellene i Riksrevisjonens statistikk varierer fordi antall saker til tingrettene ikke styres av dem selv, men i stor grad politiet, kriminalitet og andre faktorer. Videre er det kvaliteten på arbeidet som blir gjort det aller viktigste. Den store Valdres-saken viste at sorenskriveren skrev en dom som ble anket og gjort om i Lagmannsretten, men som Høyesterett siden endret i tråd med den opprinnelige dommen fra Valdres tingrett. Kvaliteten i dommene er svært viktig og det foreligger ingen dokumentasjon på at kvaliteten er bedre i større enn små tingretter, ifølge høyesterettsdommerJens E. A. Skoghøy. For eksempel tok Kommuneadvokaten i Oslo i 2019 opp kvalitetsforskjellen på dommerne i Oslo tingrett. Dette er noe Høyre og regjeringen ikke prater om, men noe som er svært viktig for dem som bruker domstolene.
Uansett er det ikke smart bare å se på antall saker som trykkes gjennom systemet, men Valdres kan allerede i dag få overført både saker og dommere fra nabodomstoler som Gjøvik. Dette gjøres jevnlig andre steder i landet og har også blitt gjort mellom Valdres og Nord-Gudbrandsdal tingrett i år. Koronapandemien har ført til store restanser som venter i domstolene fremover. Valdres tingrett ba i sommer om å få tilbake en utlånt dommerfullmektig fordi de ikke klarte å ta unna sakene sine. Dette viser at det varierer også i domstolene fra år til år, men å slå dem sammen vil ikke løse noen ting – det fører bare til et stort effektivitetstap.