Arkeologi i nord: april 2015
Arkeologi i nord
Frans-Arne H. Stylegars sider om arkeologi og historie
17 april 2015
Myter og fakta om Brodtkorbsjåene i Vardø
Brodtkorbsjåene i Vardø «er blant Finnmarks eldste bevarte fiskeribebyggelse, og det eneste bryggemiljøet som dokumenterer pomorenes virksomhet,» heter det i Arkitekturguide for Nord-Norge. Det er riktig nok, men hvor gammelt er det – og hva vet vi egentlig om anleggets bygningshistorie?
Det kommer tydeligvis an på hvem man spør og hva man leser. Nevnte arkitekturguide nøyer seg med å slå fast at de fire sjåene er oppført i perioden 1840-1900, mens tidligere museumsbestyrer Pirjo Saariniemi mente at de to nordligste bygningene – som i dag går under navnet Tranbua og Saltbua – kunne være helt fra slutten av 1700-tallet. Andre har ment at den yngste sjåen, Storsjåen som i dag huser Pomormuseet, ikke ble reist før tidlig på 1900-tallet.
Men heldigvis har vi bevart kilder som gir klarere svar. Det dreier seg først og fremst om eldre branntakster. Disse er bare delvis intakte for Vardøs del, men firmaet A. Brodtkorbs store eiendomsportefølje i byen er godt dekket. Og det var Brodtkorbfamilien som eide anlegget helt frem til 1972, da det ble overført til fiskerifagskolen og senere til Vardøhus Museumsforening.
Det opprinnelige anlegget innerst i vågen tilhørte ikke Brodtkorb i det hele tatt, men derimot Chr. Andreas Nordvi. Han fikk i 1822 skjøte på tomt til pakkhus, med pålegg om å bygge innen to år. Det er ingenting som tyder på at det fantes noen bygningsmasse på eiendommen før den tid. Det pakkhuset Nordvi satte opp, er sannsynligvis identisk med den bygningen som i dag kalles Bøkkerverkstedet eller Lillesjåen, og som ligger nærmest Valen.
Da Nordvi omkring 1830 solgte sin handel i Vardø til Andreas Esbensen Brodtkorb, beholdt han i noen år det vi kjenner som Brodtkorbanlegget. Det bestod i 1831 av et tranbrenneri, et pakkhus og en tranbod, samt en brygge. Pakkhuset er altså Lillesjåen, mens tranbrenneriet og tranboden (senere betegnet som saltbod) lå ved siden av hverandre der Storsjåen nå er.
Den nåværende Storsjåen ble oppført rundt 1895, viser branntakstene, og i reisverk. Men den nordlige delen av bygningen er visserlig laftet, og denne laftekjernen har identiske mål med Nordvis gamle tranbrenneri, og den står på nøyaktig samme sted som dette. Det er all grunn til å anta at det bare var tran-/saltboden som ble revet i 1895, mens tranbrenneriet ble beholdt og utvidet. Halve Storsjåen er dermed oppført i Nordvis tid, trolig i 1820-årene.
I 1838 hører vi at tranbrenneriet med to pakkhus eies i fellesskap av Brodtkorb og Nordvi, men i 1840 fikk førstnevnte skjøte på tomten alene. Rundt 1850 er det kommet til flere bygninger, blant annet et naust som lå innenfor den nåværende Storsjåen. Naustet er for lengst revet, men det vises på eldre fotografier.
De to nordligste sjåene som fremdeles står, nevnes ikke i branntakstene før i 1865, og de må være oppført en gang mellom 1852 og dette året. Et tredje pakkhus stod tidligere vegg i vegg med sistnevnte. Det tilhørte også Brodtkorb, men lå på naboeiendommen. Dette pakkhuset, som er oppført i begynnelsen av 1860-årene, eksisterer fremdeles. Men en gang etter 2. verdenskrig ble det flyttet nærmere bygningene på fiskerifagskolen. Nå ligger den såkalte «Grønnsjåen» parallelt med sjøen.
I 1895 hadde Brodtkorbsjåene fått den utforming og planløsning de har i dag. Naustet på innsiden stod fremdeles på det tidspunktet, men bare i noen få år til.
Posted by Frans-Arne Hedlund Stylegar at 4/17/2015 03:31:00 p.m. Ingen kommentarer: Links to this post
01 april 2015
Uggerbyskipet - den siste kaper?
Den som har lest – eller hørt – André Bjerkes psykologiske kriminalroman, Døde menn går i land, glemmer det vel aldri. I fortellingen, som utspiller seg et sted på Sørlandskysten i moderne tid, spiller den for lengst døde, men høyst tilstedeværende kaperkapteinen Jonas Korp en viktig rolle. Flere uforklarlige begivenheter inntreffer på den gamle Kapergården, og i sjøen utenfor dukker etter hvert Korps kaperfartøy, «Krebsen», opp igjen.  Hun er et spøkelsesskip med forrevne, sorte seil og et fryktinngytende mannskap av daudinger – men tar vi vekk staffasje og litterære virkemidler, står vi tilbake med et fartøy ikke ulikt Uggerbyskipet.
Det var i 1983 at et godt bevart skipsvrak ble funnet i sanden ved Uggerby strand, like ved Hirtshals. Fartøyet var 11 meter langt og 3,5 meter bredt og bygd av eik. Det danske Nationalmuseet foretok en utgravning på funnstedet, og fartøyet ble berget. Etter en omskiftelig tilværelse havnet det for et par år siden i Vest-Agder, og det inngår nå i utstillingen på Listeskøyta kystkultursenter i Farsund. I mellomtiden var det nemlig blitt utført årringsanalyser av tømmeret i skipet, og denne viste to ting: Fartøyet er bygd i 1810 eller 1811 – og byggestedet skal søkes på Sørlandskysten, helst mellom Arendal og Kristiansand.
Uggerbyskipet er relativt fyldig i forskipet og tilsvarende slank akterut. Fartøyet har en liten luke i akterspeilet som røper at det på et tidspunkt har fraktet trelast. Ellers bærer skroget preg av å være bygget etter tegning på et større verft. Bare i Kristiansand gikk det av stabelen et stort antall «slupper» av denne typen under Napoleonskrigene (1807-1814), da «engelske krydsere stængte hver havn». Da korntilførselsen stanset, var resultatet hungersnød i kystbygdene, som jo var avhengige av importert korn fra Jylland. Det ble bygget båter i stor stil – foruten å skaffe mat og andre nødvendige forsyninger, skulle fartøyene frakte post mellom Norge og Danmark.
Trolig var skipet fra Uggerby strand bygget for å delta i denne viktige farten. I så fall er Uggerbyskipet det eneste gjenværende av den flåten som reddet Sørlandet under nødsårene for 200 år siden.
Men kaperfarten var jo også en viktig del av krigsinnsatsen i disse årene. Og kaperskutene var sjeldent noe annet enn mindre, skarpseilende fartøyer som i fredstid ville ha gått i ordinær fart. Utstyrt med en kanon eller to, kunne imidlertid disse små, kjappe skutene utgjøre en reell trussel mot skip som førte varer som kunne komme fienden til gode.
Kan det tenkes at Uggerbyskipet har vært benyttet i kaperfarten? Er hun vår eneste gjenværende kaperskute også? Det er kanskje å trekke det litt langt, men tanken er faktisk ikke helt uten grunnlag i virkeligheten. For å gjøre Uggerbyskipet i stand til å tåle transporten fra Hirtshals til Lista, måtte vi rette opp skroget og plassere fartøyet i et «stativ» av stål. Det var i forbindelse med dette arbeidet at en av håndverkerne gjorde et funn – en liten arkeologisk sensasjon, kan man godt kalle det: Klemt under et av spantene lå en liten kule av jern. Vekt og utseende røper at det er tale om en kule fra en kardesk eller drueskudd. Kardesk var en form for haglladning som frem til begynnelsen av 1800-årene ble benyttet i glattborede kanoner. Det er derfor en rimelig tanke at det på et tidspunkt har stått en liten kanon om bord i Uggerbyskipet. Og da er ikke veien til kapertid og kaperfart lang…
Jakten på Uggerbyskipets identitet går videre – på dansk så vel som på norsk side. Vi har ikke gitt opp håpet om at vi en dag skal bli i stand til å fortelle hele historien om fartøyet – fra verftet, via kaperfart (?) og trelasthandel til endeliktet på stranden i Vendsyssel.
Posted by Frans-Arne Hedlund Stylegar at 4/01/2015 08:25:00 p.m. 1 kommentar: Links to this post
Nyere innlegg Eldre innlegg Start
Abonner på: Innlegg (Atom)
Frans-Arne Hedlund Stylegar
Arkeolog Frans-Arne H. Stylegar er direktør for Varanger museum IKS.
Vis hele profilen min
Follow me on Academia.edu
Follow by Email
Søk i denne bloggen
Mine bokutgivelser
Nieuw Amsterdam (2016)
Tjop tjop! (2015)
Kringla heimsins (2014)
Inter Ambo Maria II (2013)
Fangen på Christiansholm (2013)
Håkon jarl (2013)
Levangerhistorier (2013)
Inter Ambo Maria (2011)
Mangesysleren (2010)
Sagaspor (2010)
Jernvinna på Agder (2008)
Farmers, Mariners, and Lords of Long-ago - Archaeology and Prehistory in the Agder region (2007)
Kaupang in Skiringssal (2007)
"Norges terskel, Europas port" - Kristiansand fra istid til sagatid (2006)
Kirkearkæologi i Norden 8 (2006)
Norsk arkeologisk leksikon (2005)
Kaupang - vikingbyen (2004)
Snartemofunnene i nytt lys (2003)
Østfolds historie 1 (2003)
Signaturer fra en annen tid (2001)
Spangereid - en sørlandsk saga (1999)
Gull, guder og guders utvalgte (1997)
Populære innlegg
Kauriskjell
Arabiske kjøpmenn bruker kauriskjell som betalingsmiddel i 1845. Én av de merkeligste gjenstandstypene i norske gravfunn fra jernald...
"Ismannen" gir slipp på sine hemmeligheter
Det er snart seksten år siden "ismannen Ötzi" dukket opp av isen i Alpene, i grensetraktene mellom Østerrike og Italia. Den gang oppfattet, ...
Weapon graves in Iron Age Norway (1-550 AD)
The present paper deals with a minority of burials in Roman (B-C) and Migration period (D) Norway, namely the ones containing weapons. Its...
Domshavet
Visste du at det gammelnorske navnet på Barentshavet var Domshaf , Domshavet? Og at førsteleddet kommer av det sagnomsuste fjellet Domen ve...
Gloria Romanorum
En gang tidlig i folkevandringstiden, på slutten av 300-tallet e.Kr., ble en mann gravlagt på Lista. Med seg over i det hinsidige fikk han e...
Tragedien ved Hidra 23. juli 1406
Hendelsene som utspilte seg ved Fedefjorden, lengst vest i Vest-Agder, omtrent på disse tider i det herrens år 1406, kastet lange og mø...
Lommekjent på Jeløy
Som født og oppvokst på Jeløy, Oslofjordens perle, er det alltid en spesiell opplevelse å besøke øya og vandre i dens frodige kulturlandskap...
Norsk arkeologis ukjente fedre
De er knapt nok nevnt i den faghistoriske litteraturen, men det er et ubestridelig faktum at fem menn som til dels er kjent for sine he...
En trelleborg i Rygge?
Finnes det en ringborg fra vikingtiden på Lyby i Rygge, Østfold? Spørsmålet er faktisk berettiget. Strekningen fra Rygge kirke til Værne klo...
Minnets makt
Under en bestemt stor stein i Forbordskleiva i Malvik het det seg på folkemunne, slik det ble gjenfortalt av trondheimsarkeologen Karl ...
Eldre innlegg
►  2016 (21)
►  okt 2016 (1)
►  sep 2016 (1)
►  aug 2016 (3)
►  jul 2016 (2)
►  jun 2016 (1)
►  mai 2016 (1)
►  mar 2016 (5)
►  feb 2016 (4)
►  jan 2016 (3)
▼  2015 (29)
►  des 2015 (3)
►  nov 2015 (3)
►  okt 2015 (2)
►  sep 2015 (2)
►  aug 2015 (2)
►  jul 2015 (2)
►  mai 2015 (2)
▼  apr 2015 (2)
Myter og fakta om Brodtkorbsjåene i Vardø
Uggerbyskipet - den siste kaper?
►  mar 2015 (3)
►  feb 2015 (4)
►  jan 2015 (4)
►  2014 (18)
►  des 2014 (2)
►  nov 2014 (3)
►  okt 2014 (1)
►  sep 2014 (2)
►  aug 2014 (2)
►  jul 2014 (2)
►  mai 2014 (2)
►  apr 2014 (1)
►  mar 2014 (1)
►  feb 2014 (1)
►  jan 2014 (1)
►  2013 (33)
►  des 2013 (4)
►  nov 2013 (7)
►  okt 2013 (2)
►  sep 2013 (3)
►  aug 2013 (1)
►  jul 2013 (2)
►  jun 2013 (2)
►  mai 2013 (3)
►  apr 2013 (3)
►  mar 2013 (2)
►  feb 2013 (3)
►  jan 2013 (1)
►  2012 (32)
►  des 2012 (4)
►  nov 2012 (2)
►  okt 2012 (2)
►  sep 2012 (2)
►  aug 2012 (3)
►  jul 2012 (4)
►  jun 2012 (4)
►  mai 2012 (2)
►  apr 2012 (3)
►  mar 2012 (2)
►  feb 2012 (2)
►  jan 2012 (2)
►  2011 (56)
►  des 2011 (4)
►  nov 2011 (6)
►  okt 2011 (8)
►  sep 2011 (5)
►  aug 2011 (2)
►  jul 2011 (2)
►  jun 2011 (4)
►  mai 2011 (9)
►  apr 2011 (4)
►  mar 2011 (5)
►  feb 2011 (2)
►  jan 2011 (5)
►  2010 (56)
►  des 2010 (8)
►  nov 2010 (3)
►  okt 2010 (4)
►  sep 2010 (4)
►  aug 2010 (4)
►  jul 2010 (5)
►  jun 2010 (6)
►  mai 2010 (10)
►  apr 2010 (2)
►  mar 2010 (4)
►  feb 2010 (2)
►  jan 2010 (4)
►  2009 (46)
►  des 2009 (4)
►  nov 2009 (5)
►  okt 2009 (9)
►  sep 2009 (3)
►  aug 2009 (2)
►  jul 2009 (4)
►  jun 2009 (3)
►  mai 2009 (2)
►  apr 2009 (3)
►  mar 2009 (3)
►  feb 2009 (6)
►  jan 2009 (2)
►  2008 (39)
►  des 2008 (5)
►  nov 2008 (6)
►  okt 2008 (7)
►  sep 2008 (2)
►  aug 2008 (2)
►  jul 2008 (3)
►  jun 2008 (4)
►  mai 2008 (1)
►  apr 2008 (4)
►  mar 2008 (1)
►  feb 2008 (3)
►  jan 2008 (1)
►  2007 (45)
►  des 2007 (3)
►  nov 2007 (3)
►  okt 2007 (3)
►  sep 2007 (9)
►  aug 2007 (3)
►  jul 2007 (3)
►  jun 2007 (3)
►  mai 2007 (3)
►  apr 2007 (6)
►  mar 2007 (2)
►  feb 2007 (3)
►  jan 2007 (4)
►  2006 (39)
►  des 2006 (2)
►  nov 2006 (3)
►  okt 2006 (3)
►  sep 2006 (5)
►  aug 2006 (2)
►  jul 2006 (2)
►  jun 2006 (3)
►  mai 2006 (3)
►  apr 2006 (1)
►  mar 2006 (5)
►  feb 2006 (6)
►  jan 2006 (4)
►  2005 (68)
►  des 2005 (4)
►  nov 2005 (2)
►  okt 2005 (4)
►  sep 2005 (3)
►  aug 2005 (2)
►  jul 2005 (3)
►  jun 2005 (7)
►  mai 2005 (7)
►  apr 2005 (7)
►  mar 2005 (9)
►  feb 2005 (8)
►  jan 2005 (12)
►  2004 (61)
►  des 2004 (12)
►  nov 2004 (16)
►  okt 2004 (12)
►  sep 2004 (5)
►  aug 2004 (6)
►  jul 2004 (9)
►  jun 2004 (1)
Twitter
Twitter Updates
follow me on Twitter
Abonner på
Innlegg
Atom
Innlegg
Alle kommentarer
Atom
Alle kommentarer
Dette verk er lisensieret under en Creative Commons Navngivelse-Ikkekommersiell 3.0 Norge lisens.
Enkel-mal. Drevet av Blogger.