annelismortensen | Marte Meo Supervisor Annelis | Side 2
En fælles faglig platform
Udgivet den 8. december 2017 af annelismortensen
Sæt af fra en fælles faglig platform
Færre voldsepisoder, lavere sygefravær og mere arbejdsglæde. Resultaterne er markante, efter at tre plejehjem i Herning har indført én fælles pædagogisk metode for alle medarbejdere – og sideløbende sat fokus på det gode arbejdsmiljø
Dette kan man læse mere om i Socialpædagogen nr 16 2017
Indføring af Marte Meo metoden har betydet, at plejehjemmene er gået fra en hverdag præget af mange episoder med udadreagerende beboere, fysisk vold og konflikter, at indberetningerne af voldsepisoder de seneste par år er faldet med over 60 pct., mens sygefraværet er faldet med 13 pct.
Udgivet i Præsentation	| Tagget arbejdsglæde, fælles faglig, konflikter, sygefravær	| Skriv en kommentar
Ny forskning i små børns selv-indsigt overrasker!
Børn kan ikke sættes på formel
De børn, som Kim Rasmussen fulgte i sit projekt, viste ret forskellige måder at håndtere svære situationer på; som eksempelvis, når forældrene forlader børnehaven. Et barn sagde således:
»Jeg græder ikke så tit – kun en gang om ugen. Så vil jeg gerne være lidt alene.«
Et andet barn svarede: »Jeg går hen til Liva, og så leger vi med Lego.«
For at de voksne skal kunne hjælpe det enkelte barn, kræver det, at de forstår barnets måde at håndtere svære situationer på.
»Børn er lige så forskellige som os voksne. Vi skal give børnene rum til at gå væk, hvis det er det, de har brug for, eller være til rådighed og give dem en trøstende skulder, hvis det er det, de har brug for – og være bevidste om, at børnene rent faktisk har ret stor selvindsigt,« siger Kim Rasmussen.
Det må siges at være undersøgelse af barnets perspektiv og i den grad at følge initiativ, når børns egen oplevelse af daginstitutionen bliver inddraget på denne måde i Kim Rasmussens forskning. Spændende at få øje for.
Et godt Marte Meo princip at følge initiativ, det kan faktisk bruges til forskning.
Næste holdstart for terapeuter
Udgivet den 25. november 2017 af annelismortensen
Uddannelse til Marte Meo terapeut?
Kontakt annelis.mortensen@gmail.com eller 60830581
Workshop på Marte Meo årsmøde 2017
Udgivet den 5. november 2017 af annelismortensen
Marte Meo 2017
Læseudvikling fra A til Å
Udgivet den 2. september 2017 af annelismortensen
En læseguide for udviklingsalder 0-2 år.
1 Find billedbøger i størrelse og materiale som barnet selv kan holde og bladre i, for at barnet kan være aktiv, eventuelt med lidt tekst.
Småbørn bruger alle sanser når de lære, røre ved, smage på osv. Det stimulerer barnets nysgerrighed.
2 Lad eventuelt barnet være med til at holde bogen og vende sider, eller i kan have en bog hver.
Det vigtigste er, at barnet bevarer den nysgerrige tilgang, og at i finder ud af, hvad i kan være sammen om.
3 Placer jer i behagelige stillinger så alle kan se og evt røre ved bogen, og så i også kan have øjenkontakt. Det skal være rart og hyggeligt.
Småbørn opsuger stemninger, som budskaber om det vi er sammen om. Den gode stemning gemmes i barnets hukommelse om det at læse bøger.
4 Giv jer tid til at opdage billederne sammen, og stimulerer til interesse ved at bruge: åh se og pege på billederne.
Din opmærksomhed har betydning for barnets oplevelse af at læse bøger. Det du viser positiv interesse, vil barnet opfatte positivt.
5 Sæt ord, lyd og fagter på billederne, eks plukke, smage mmm.. jordbær! og det stimulerer til sprog at udveksle kommunikation, gå i dialog.
Dialoger har betydning for styrkelse af barnets selvværd og selvtillid, barnet lærer at eget udtryk har betydning i fællesskabet, lyst til at kommunikere.
6 Gentag ord og lyde sammen med barnet, så længe det er interessant, og vend evt tilbage til det. Det stimulere koncentration og opmærksomhed.
Småbørn er optagede af nuet, forståelse af fortid, nutid og fremtid begynder omkring 1,5-2 års alderen. Fortællingen begynder omkring det tidspunkt.
7 Slut læsningen af inden det bliver for kedeligt. Småbørns koncentration og opmærksomhed er kort, og interessen for andre aktiviteter stiger.
Forlæng evt hyggestunden med skift af bøger. Ellers er en god læsestund på 5-10 min hver dag bedre end lange historier en sjælden gang.
8 Bogstaver og tal kan evt bruges som billeder og peges på. Historier, rim og remser kan skrives med billeder for ord.
Målet er ikke at lære at læse bogstaver selvstændigt, men barnet vil på den måde tidligt opleve sammenhæng mellem symboler og kommunikation.
Udgivet den 20. august 2017 af annelismortensen
20.8.2017 Uddannelsesprogram for efteråret 2017
Uddannelse i Marte Meo, ved Marte Meo supervisor Annelis Mortensen, medlem af:
Nye muligheder for uddannelse, i takt med arbejdsmarkedets forandringer, samt ny viden og forskning inden for det pædagogiske felt.
Se Sundhedsstyrelsens hjemmeside for dokumentation af Marte Meo metodens anvendelse.
Citat Maria Aarts: Marte Meo metoden er en form for missing link mellem akademisk viden om samspil og de konkrete samspilssituationer i hverdagen.
Efter i nogen år at have taget flere uddannelser, neuropædagogisk/neuropsykologisk efteruddannelse og en PD i psykologi, har jeg nu fået mere tid, samt nye tilgange fra både teori, viden og praksis til at undervise i Marte Meo metoden. Blandt andet derfor vil jeg tilpasse uddannelse i Marte Meo metoden til arbejdsmarkedets hastige forandringer, ved at udbyde temadage med forskellige teoretiske og forsknings mæssige tilgange til og begrundelser for udbredelse af naturligt udviklingsstøttende pædagogik. Undervisningen vil tage udgangspunkt i et overordnet emne. Teori, viden og forskning indenfor emnet vil blive koblet sammen med praksis i form af analyse af videoklip ud fra Marte Meo metoden. Nærmere undervisningsplan følger ved tilmelding.
Det udbydes som en klippekorts ordning for et semester ad gangen, med 10 planlagte gange, og 5 åbne muligheder. Der kan købes 1, 5 eller 10 klip. Klip kan bruges af enhver, der bliver tilmeldt på klippekortet. Det vil sige, at grupper kan drage nytte af prisreduktionen, uanset om det er til samme emne, om det er den enkelte, der ønsker at blive kvalificeret på forskellige emner, der deler med andre, der ønsker kvalificering på samme eller andre emner.
Det er også muligt for den samme person at deltage i alle emnerne, hvilket kvalificere til Marte Meo praktiker, et afsæt for at arbejde naturligt udviklingsstøttende på baggrund af pædagogisk viden og forskning, og eventuelt et første skridt i retning mod certificeret Marte Meo terapeut.
Personale, der allerede er uddannede i Marte Meo, er også velkomne til at blive boostet i forhold til ny viden og forsknings betydning for naturligt udviklingsstøttende pædagogik.
I efteråret 2017 udbydes følgende, hver gang fra kl.18.00 til 21.30
5.9.17 Tilknytning og omsorgsadfærd
Vi er vores relationer. Tor Wennerberg
Tilknytningsteori. Anders Broberg med flere
11.9.17 Kommunikation og sprog
Betydningen af voksen-barn-kommunikation. Ole Henrik Hansen
Sprogets milepæle. Helle Iben Bylander
26.9.17 Udviklingspsykologi og udviklingsalder
Barnets interpersonelle verden. Daniel Stern
At blive et med sig selv. Lise Gullestrup
Mentalisering i pædagogik og terapi. Janne Hagelquist
Affektregulering, mentalisering og selvets udvikling. Peter Fonagy med flere
10.10. 17 Læringssyn og læreplaner
Fantastiske forbindelser. Rene Kristensen
Pædagogen som leder af børnegrupper og læringsmiljø. Dina Dot Dalsgaard Andersen
23.10.17 Børnegrupper, inklusion
Inklusion. Bjørk Kjær
Usædvanlige born. Per Lorentzen
Barndomspædagogik. Danielle Cecchin
Fra interaktion til relation. Susan Hart
Hjerne, liv og læring.
7.11.17 Struktur, systematik og strategier
Gode rutinesituationer i dagtilbud. May Britt Drugli
Tryg klasseledelse. Sissel Holten
Positiv psykologi positiv pædagogik. Jørgen Lyhne
Neuroaffektiv udviklingspsykologi med børn. Susan Hart
21.11.17 Stille børn og urolige børn
Børn i gode hænder. Gitte Jørgensen
Marte Meo grundbog. Maria Aarts
Deltagere skal til hver gang have film på ca 2-5 min. med af sig selv i samspil med et barn/borger i en situation, der har relevans for dagens emne.
Datoer for december 2017 (2 gange) og for januar 2018 (3 gange) er endnu ikke fastsat.
Tilmelding foregår efter først til mølle princippet, er der fyldt op, kan jeg kontaktes for andre muligheder.
Der arbejdes med holdundervisning med få deltagere per gang.
Klippekort gælder som udgangspunkt for et semester ad gangen, ved tilmelding til en gang beregnes et klip, dvs hvis tilmeldte bliver forhindret i at komme er klippet brugt. Ved sygdom og lignende kan klippet evt overdrages til en anden, i tilfælde af overdragelse gives besked hurtigst muligt.
Nærmere undervisningsplan følger ved køb af klippekort. Betaling skal ske forud.
Forplejning er kaffe/te og vand i en kort pause
Kontakt: Annelis Mortensen
annelis.mortensen@gmail.com
Status for projekt Sociale kompetencer
Udgivet den 22. juni 2017 af annelismortensen
Status 2017 for projekt Sociale kompetencer:
I institutioner hvor projektet er integreret i den daglige pædagogik, kører det ikke som projektperioder hele tiden. Der kan være udvalgte perioder eller børnegrupper, hvor det bliver taget op som projekt med 1 uges intenst temaarbejde en pause og så endnu 1 uges intenst temaarbejde, eller det kan være som en fast ugedag i en periode. Perioder hvor det har vist sig at være godt at arbejde intenst med det, er for eksempel ved opstart efter ferieperioder, hvor en del børn kan have brug for at vende sig til at være i daginstitution igen. Det kan også være børnegrupper omkring 18-22mdr., hvor mange børn får frustrationer over at begynde at forstå, have en mening og ikke at kunne udtrykke sig tilstrækkeligt sprogligt endnu.
Udgivet i Projekt Sociale Kompetencer 0-3 år	| Skriv en kommentar
Udgivet den 8. april 2017 af annelismortensen
Overvejer du at kvalificere dig fagligt? søger du mening og sammenhæng i mellem teori og praksis? vil du have et "ekstra" øje for udviklingsmuligheder, dine egne og andres? vil du blive bedre til samspil og relationer?
Så er en uddannelse til Marte Meo terapeut måske noget for dig. Kontakt for at høre nærmere om næste hold start: annelis.mortensen@gmail.com
Kærlig handlinger med omtanke!
Udgivet i Uddannelse	| Tagget kvalificere, mening, relationer, samspil, teori og praksis, Uddannelse	| Skriv en kommentar
Udgivet den 5. marts 2017 af annelismortensen
Se også http://www.a-marte-meo-perspektiv.dk
Udgivet i Præsentation	| Skriv en kommentar
Udgivet den 18. januar 2017 af annelismortensen
I går afsluttede jeg en pædagogisk diplomuddannelse i psykologi.
Gennem de sidste 2 år har jeg taget forskellige diplommoduler med det sigte at blive optimeret og bedre kvalificeret til at vejlede med Marte Meo metoden.
Hovedfokus har været neuropædagogik, neuropsykologi, udviklingspsykologi, tilknytningsteorier og læringsteori for børn / voksne.
Jeg glæder mig til at drage nytte af studierne i praksis og håber optimering og kvalificering allerede kan mærkes i min vejledningspraksis.
Lidt forsinket ønsker jeg godt nytår til alle;-)
Tilknytning og samspil.
Eksistentielle drivkrafter i relationer og identitet skaber tidligt grundlæggende mønstre.Tilknytning og tilknytningsmønstre er ikke så enkle endda, der er stor forskel på, hvordan tilknytningsmåden kommer til udtryk. Barnets individualitet, matchning og begivenheder påvirker samspilsmønstre, der har en tendens til at blive selvforstærkende gennem opvæksten.
Tilknytningsadfærd er funderet i samspillet (topersoners) og omsorgsmåden(Ainsworth), forskelle i tilknytningsadfærden skyldes forskelle i samspilserfaringer, hvad der især bidrager til sikker tilknytning(gælder også når det er institutionspersonale):
-Mors evne til at berolige og trøste ved at holde om, fysisk kontakt. Positiv ledelse
-Mors følsomhed og indlevelse i barnets initiativer, matching. Følge initiativ
-Imitative samspil, hvor barnet oplever at initiativer får konsekvenser, jeg kan gøre opmærksom på mine behov, og derved opleve at de bliver opfyldt. Følge initiativ.
-Glæden ved at være sammen, og nyde hinandens selskab. Positivt bekræfte
-Mors evne til at regulere følelser, sine egne og barnets. Positiv ledelse
Det lille barn er i sin udvikling meget påvirkelig af samspilsmåden, i løbet af de første leveår udvikles tilknytningsadfærden og internaliseres til psykiske strukturer. Ændres samspilsmåden vil tilknytningsadfærden også kunne forandres. De forskellige tilknytningsmønstre udruster os med forskellige strategier for at takle uvante situationer, angst og utryghed, det er vigtigt, at vide som omsorgsudøver, at når barnet trækker sig i kontakten, er det ikke nødvendigvis et anliggende mellem den enkelt og omsorgsudøveren, kan lide/ikke lide, det kan være funderet i forskellige tilknytningsmønstre og barnets evne til at tage kontakt.
Der er en biologisk baggrund for tilknytning, det lille barn har brug for omsorg for at overleve, og den der er der for barnet, bliver barnets primære omsorgsperson, som oftes moderen. Barnet tilkalder ved hjælp af gråd, og måden moderen reagerer på bliver afgørende for deres tilknytningsrelation.
Afstemning af barnet er væsentlig, de første måneder tilstræber mor fuldstændig afstemning, derefter begynder mor at fejl-afstemme, og måden hun reparerer fejlafstemninger på er afgørende.
Kulturelle forskelle i tilknytningsmønstre og hvilke initiativer/hvordan der bliver responderet, har betydning for hvordan man reagerer i nære relationer resten af livet.
Kolliderende adfærdssystemer, konflikt mellem frygt-systemet og tilknytningssystemet ved eks. en hund mellem mor og barn, hvad skal barnet gøre? det skal forbi det ukendte "farlige", for at komme hen til trygheden, mor. Ved konflikt mellem adfærdssystemerne, når det er mor eller far, der fremkalder angst, giver barnet uløselig konflikt. Dette får barnets tilknytningssystem til at kollapse og desorganiseres.