Praksis og forsking hand i hand | På Høyden
Jump to navigation
På Høyden
Uavhengig avis for UiB
Main menu
Framsida
Debatt
Forsking
Folk
Søk
Søk
Praksis og forsking hand i hand
Publisert:12. mars 2015Oppdatert:16. mars 2015, 12:58
Kommentarar
Førsteamanuensis Viggo Krüger er ein av dei som er tilsett både ved Griegakademiet og som musikkerapeut. Her underviser han studentar på det integrerte masterprogrammet i musikkterapi. No skal nettverket Polyfon gjera komunikasjonen mellom forsking og praksis innan musikkterapi endå betre. Arkivfoto: Hilde Kristin Strand
Hilde Kristin Strand
Journalist
På Høyden
– For meg hadde det vore nesten meiningslaust og berre vera på kontoret, seier førsteamanuensis og musikkterapeut Lars Tuastad. No lagar musikkterapimiljøet si eiga bybane mellom forsking og praksisfelt.
Professor Brynjulf Stige leiar nettverket Polyfon. Arkivfoto: Hilde Kristin Strand
Førsteamanuensis Lars Tuastad kunne ikkje tenkt seg å ikkje jobba praktisk som musikkterapeut. Foto: Rune Rolvsjord, Uni Research
Relaterte saker
210137_hks.jpg
En metafor for livet
Tysdag, september 24, 2013 - 08:59
Milepæl for musikkterapi
Torsdag, juni 27, 2013 - 12:05
Dei musikalske menneska
Tysdag, januar 22, 2013 - 14:26
– Polyfon er eit nettverk som skal byggja ei kunnskapsklynge for musikkterapi. Slik sett er Polyfon heilt i tråd med UiB si satsing på klynger. Me lagar ikkje ei klynge fordi UiB sentralt ønskjer det, men me ser verdien av klyngetenkinga og meiner at et nettverk som dette er vegen til å skapa ei klynge for fagområdet vårt, der samhandling kan veksa fram over tid.
Det seier Brynjulf Stige. Han er professor ved Griegakademiet og forskingsleiar ved Gamut  -  Griegakademiet sitt senter for musikkterapiforsking. No er han òg prosjektleiar for Polyfon, som er eit heilt ferskt vestnorsk nettverk for musikkterapiforsking og praksisutvikling.
– Me som forskar ønskjer kontakt med praksisfeltet, og praksisfeltet ønskjer kunnskap og kvalitet. Polyfon vert vår eiga bybane – ei moglegheit for kommunikasjon og tett kontakt mellom forskarar og praktikarar og studentar, seier Stige.
Vil jobba tett med praktikarane
Formelt er Polyfon organisert som eit konsortium. Deltakarlista er lang. Både Helse Bergen, Stiftelsen Bergensklinikkene, Aleris Ungplan &BOI, NKS Olaviken Alderspsykiatriske Sjukehus og Uni Research Helse er blant dei som står der. Deltakarane spleiser på utgiftene, og i tillegg har GC Rieber Fondene, som òg tidlegare har løyvd pengar til musikkterapi, vore inne med pengar til fagleg prosjektutvikling.
– Heilt konkret handlar dette om å bygga opp reiskapar til samhandling. Nokre hos oss har kombinerte stillingar, der dei både forskar og jobbar som musikkterapeutar. Men mest av alt ønskjer me prosjekt der forskingsmiljøet jobbar tett med praktikarar, seier Stige.
Lars Tuastad er ein av dei. Han er tilsett ved Griegakademiet som førsteamanuensis, og jobbar òg 40 prosent ved Bjørgvin DPS. Tidlegare har han jobba med prosjektet «Musikk i fengsel og frihet», som òg var utgangspunktet for doktorgraden hans.
Tuastad seier at felles for innsette i fengsel og menneske med psykiske lidingar, er det tomrommet ein kan kjenna når ein er ferdig med behandlinga.
– For dei som har site i fengsel, kan fridommen verta opplevd som eit kaos. Eit tilbod om musikkterapi etterpå, anten under open soning eller når ein er heilt ferdig med straffa, gjer at ein har eit fast møtepunkt. Forskinga mi er eintydig på at det hjelper. Det vert vanskelegare å falla attende til det gamle livet når ein har eit fellesskap og noko som forpliktar, seier Tuastad.
Vil gjerne ha fleire prosjekt
I 2013 sa Helsedirektoratet i den nasjonale, faglege retningslinja for behandling av pasientar med psykose at ein bør nytta musikkterapi. No vert musikkterapi òg trekt fram i behandling av pasientar med rusmiddelproblem. Eit utkast til faglege retningslinjer er no på høyring.
– Me har nytta musikkterapi hos oss nokre år, og det er kjekt musikkterapi no er kome inn i faglege retningslinjer, seier spesialrådgivar Geir Lien i Helse Bergen sin psykiatriske divisjon.
Han seier at Helse Bergen har fokus på praksisnær forsking og at Polyfon slik er midt i blinken.
– Hos oss vert musikkterapi eit supplement til annan type behandling. I dag har me det på to av dei distriktspsykiatriske sentra våre og på klinikken for barn og unge, seier Lien.
I fjor hadde pasientar ved Bjørgvin DPS eit prosjekt som enda med konsert på Garage der både pasientar og musikkterapeutar spelte saman.
– Dei hadde fått til ein prosess og eit samspel. Slikt synest eg er spanande, og håpar nettverket kan gjera at me får meir av slikt. Me ser òg moglegheiter for å nytta musikkterapi i det nye Barnas energisenter, seier Lien.
Satsar på etterutdanning
Griegakademiet utdannar 12 musikkterapeutar i året. Det same gjer Norges musikkhøgskole i Oslo. Det er ikkje nok, meiner Stige. Han har spelt inn til universitetsleiinga at talet kan doblast.
– Faget vårt er i ein vekstfase, og då manglar ein eigentleg alt. Kanskje har det bidrege til å skapa ein samarbeidsorientert kultur. Dei siste 12-13 åra har fagmiljøet vårt vorte mangedobla i storleik. No er me om lag tjue personar knytt til forskingssenteret Gamut, og me har ikkje hatt problem med å rekruttera forskarar internasjonalt, seier professoren.
Musikkterapi er i dag i bruk både innan barnevern, psykisk helsevern, rusbehandling og eldreomsorg. Utdanninga studentane får er ei generalistutdanning. Noko av det Stige håpar vert utfallet av det nye nettverket, er gode innspel til kva spesialisering UiB bør tilby. Allereie seinare i månaden startar etterutdanning innan psykisk helse og rus.
– Dette er ein begynnelse, men me ønskjer å utvikla etterutdanningstilbodet mykje meir, seier Stige.
Han seier at sjølv om det førebels berre er på felta psykiske lidingar og rus at musikkterapi er tilrådd i dei nasjonale retningslinjene, har ein òg svært lovande praksisrøynsler med musikkterapi innan andre felt, som til dømes barnevern og eldreomsorg.
– Det er enormt positivt at ein no får til eit nettverk. Det er mange som vinn på det, seier Tuastad.
For han er det uaktuelt å berre forska.
– Praksis og forsking går hand i hand. Eg har ein 40 prosent stilling på Bjørvin DPS. For meg er det naturleg å tenkja slik, det hadde nesten vore meiningslaust å berre skulle vera på kontoret.
Tuastad seier at for dei med psykiske lidingar, har ein i dag ikkje noko tilbod om musikkterapi etterpå. Han ønskjer at ein kan få på plass eit trinn to som eit kommunalt tilbod.
– Når pasientane ikkje lenger er pasientar, men vert sendt heim, forventar ein at dei skal klara seg sjølve. Dei skal kunne treffa venner og vera ute blant folk. Men det er ikkje alle som klarar det, og vert i staden isolert. Då kan problema starta på nytt, seier Tuastad.
Han seier at målet no er å få til eit oppfølgingsprosjekt for dei som er ferdige med behandlinga, og så forska på det.
Fokuserer på det ein kan
I møte med ulike menneske, har musikkterapi ulike former. Tuastad fortel at den vanlegaste måten å jobba på er at brukarane sjølve er aktivt med.
– Det hender at me har lyttegrupper, der me snakkar om både det me høyrer i tekstane og kjem inn på andre ting. Men det vanlegaste er at ein anten spelar sjølv eller skriv låtar.
Musikkterapi er ressursfokusert. Førsteamanuensisen trur at det er ein av grunnane til at det fungerer så godt. Musikkterapeuten fokuserer på det den einskilde kan.
– Nokre av dei me møter har spelt litt frå før, så då finn ein låtar dei kan klara. Andre har lyst til å læra å spela eit instrument, og får hjelp til å koma i gang. Og nokre gonger vil ein leika eller improvisera med instrumenta, seier Tuastad.
– Det er ikkje ein ny tanke at ein skal ha samarbeid mellom eit praksisfelt og forsking. Men det spesielle med Polyfon er at det er såpass omfattande og forpliktande, der mange ulike aktørar går saman om å utvikla musikkterapeutisk praksis, forsking, utdanning og formidling over ein periode på fem år. Me ønskjer sjølvsagt då å kunne bruka nokre av dei konkrete samarbeidsprosjekta som grunnlag til å skriva gode søknader om prosjektfinansiering, mellom anna til forskingsrådet, seier Stige.

Stikkord:
musikkterapi, Griegakademiet
Forrige artikkel:
Holbergprisen til Marina Warner
Neste artikkel:
Ventar på Holbergpris i teologi
Hold deg oppdatert!
Følg På Høyden på Facebook
På Høyden krever at du bekreft e-postadressen din før du kan poste innlegg. Les også våre debattregler.
View the discussion thread.
På forsiden
Siste
Mest lest
bugge-amundsen.jpg
Kansellerer kurs for UiO-studenter i St. Petersburg
– Dette handler blant annet om studentenes sikkerhet, sier Arne Bugge Amundsen.
dhe002_29.08.2017_10_40_37.jpg
Framleis berre 29 prosent kvinnelege professorar
Talet på kvinner i vitskapelege stillingar aukar. Men framleis er berre 29,3 av norske professorar kvinner.
stenseth-1.jpg
- Heile debatten om internasjonalisering er ei avsporing
– Heile internasjonaliseringsdebatten er oppkonstruert og ei avsporing. Det meiner biologiprofessor Nils Chr. Stenseth. – Kritikken er eit nesten pinleg bomskot, synest professor i statsvitskap, Øyvind Østerud.
skulepengar.jpg
Visum-avgift økt med 65 prosent
Avgiften for å fornye studentvisum for utlendinger økte kraftig fra 1. januar. Stikk i strid med regjeringens ønske om mer internasjonalisering, mener Norsk studentorganisasjon.
roya-sab-12-copy.jpg
Patentrettssak: Forsøk skulle bare bekrefte
En tidligere stipendiat har ingen rettigheter til et patent der hennes avhandling er en del av patentsøknaden, mener UiOs advokater.
pablo-macchiarini-foto-karolinska-instituttet-nett_1.jpg
NRK braut ikkje god presseskikk i Macchiarini-saka
Den italienske skandalekirurgen Paolo Macchiarini hadde klaga NRK inn for Pressas Faglege Utval etter å ha vist dokumentaren «Experimenten». Konklusjonen blei at NRK ikkje hadde brote god presseskikk.
download.jpg
Vil ha fellespott for muliggjørende forskning
Forskningsrådet-direktør John-Arne Røttingen har helt klart for seg hva som skal til for å få mest mulig ut av Iselin Nybø, en egen minister for forskning og høyere utdanning.
st10963_23.01.2018_11_10_54.jpg
Fra pugge-hangar til fargerikt læringssenter
Hangaren i Realfagbygget finnes ikke mer. I stedet åpner snart et nytt læringssenter med bibliotek, grupperom og utsikt mot Ulriken.
kontor1colourbox8034514.jpg
Overlegen leste all forskning om åpne landskap. Han fant bare helseskader og produktivitetstap
- Kostnader ved dårligere arbeidsmiljø, nedsatt produktivitet, økt sykefravær og tap av høyt kvalifisert og motivert arbeidskraft kan langt overstige innsparte arealkostnader, konkluderer overlege Jan Vilhelm Bakke i Arbeidstilsynet.
dahle.jpg
– Åpne kontorløsninger er en risikosport
Nesten ingen i kunnskapssektoren ønsker åpne landskap - bortsett fra lederne. Forskningen støtter dem som mener  felleskontoret gjør dem syke, slitne og mindre produktive. Arbeidsplassrådgiver Marlene Dahle mener vi må bort fra diskusjonen om cellekontorene, og heller starte med å finne ut hva som gir gode kontorløsninger.
img_1222_copy_copy.jpg
Fuskedømt student ble frikjent
Etter å ha ventet langt over lovens tidsfrister, fikk Martin Bardshaug en gave ved inngangen til juleferien, fra Gulating lagmannsrett: Fullt medhold og tilkjenning av saksomkostninger.
dhe002_02.03.2016_10_35_24.jpg
UiB får senter for autoimmune sykdommer
Har fått 18 millioner kroner fra stiftelsen K.G. Jebsen til å opprette senteret.
snopfisk.jpg
De søte fiskenes undergang
Dersom hver person hadde spist kun én jordbærfisk eller lakrisfisk per dag, ville godteriskåla aldri blitt tom. Det var det få som forsto.
dhe002_08.09.2017_14_59_28.jpg
– Lite gjennomtenkt med opne landskap
Opne landskap er lite gjennomtenkt, og kan i verste fall avskaffe universitetet som ide, meiner tillitsvalde.
dhe002_11.01.2018_14_14_38.jpg
Langeland: - Eg sit på akademisk death row
Nils Rune Langeland har fått avskjed frå Universitetet i Stavanger. Likevel går han på jobb kvar dag.
colourbox6462227.jpg
De 100 mest produktive forskerne
Publisering er ekstremt skjevfordelt i norsk akademia. Noen få er hyperaktive i enkelte år. Her er topp 100-listen for UiB.
Meld deg på vårt nyhetsbrev og få oppdateringer rett til din e-post!
E-post *
Leave this field blank
På Høyden
På Høyden er Universitetet i Bergen si uavhengige avis, som sidan januar 2001 blir publisert på internett. På Høyden blir redigert etter Redaktørplakaten, Tekstreklameplakaten og Ver varsamplakaten.
Design: Tank | Nettløsning: Ramsalt
Om På Høyden
Send debattinnlegg
Tips oss
RSS
Kontoradresse
Christiesgate 13
5007 Bergen
Postadresse
På Høyden
Pb 7800
5020 Bergen