Dialog mellom bonde og veterinær | NVT
Startskuddet for veterinærbesøkene i Dyrevelferdsprogrammet (DVP) gikk 1. januar 2022. Buskap fikk være med på et pilotbesøk i Gausdal på tampen av 2021 for å teste ut opplegget.
Fra 1. januar 2022 til 1. mai 2023 skal alle storfebesetninger med mer enn 10 dyr innrulleres i dyrevelferdsprogrammet (DVP). Denne reportasjen om veterinærbesøkene i Dyrevelferdsprogrammet (DVP) er hentet fra Buskap nr. 8, 2021.
Anders Sønstevold tok over gården Sønstevold like nord for Segalstad bru i Gausdal for snart fem år siden og tok i bruk nytt melkekufjøs med 56 liggebåser bygd i forlengelsen av det gamle løsdriftsfjøset for to år siden. Han har i år en melkekvote på 377 000 liter. Avdråtten er nå på vel
8 000 kg, men målet er å komme opp i 10 000. Det har vært tekniske problemer med utfôringen av kraftfôr som har resultert i at kyrne har fått mindre enn fôrplanen la opp til. Anders sier han brenner for dyrevelferd og tar derfor imot DVP-besøket med åpent sinn, selv om han har noen spørsmål. Line kjenner han godt fra før da hun som deltaker i praksisgruppa i Gausdal har vært innom fjøset mange ganger.
Systemet for vurderinger i DVP-besøket. Alle indikatorer scores fra 1-3, hvor 1 er «tilfredsstillende», 2 er «bør forbedres», og 3 er «må utbedres». Score 3 gir avvik som må lukkes innen en gitt frist.
Enkelt forklart ligger Tines dyrevelferdsindikator i bunnen for DVP-veterinær-besøket i melkebesetninger. Det vil si at det skal gås grundig inn på delindikatorer som er i det røde området, mens det på grønne områder kan gjøres en mer rutinemessig gjennomgang. Under besøket er det til sammen 16 indikatorer med betydning for dyrevelferden som skal vurderes for alle dyregrupper (se tabell under). Vurderingen er 1) Tilfredsstillende, 2) Bør forbedres eller 3) Må forbedres. Sistnevnte er alvorlige avvik der det må iverksettes tiltak innen en gitt frist. Det er kun her at manglende iverksetting av tiltak innen frist kan gi DVP-trekk og siste instans KSL-trekk (se figur).
En liten detalj: Knaggerekke både i ren og uren sone. Det eneste veterinær Line Bredli-Kraemer savner er et tydeligere skille mellom ren og uren avdeling. Ei lys rist i treverk hadde gjort susen.
– Bingene er altfor smale slik at det ikke blir plass til å hjelpe kua. Kyrne legger seg ofte også på tvers med rumpa mot veggen, slik at det ikke blir plass for kalven å komme ut, forklarer Anders.
Anders har holdkamera som brukes aktivt for å styre holdet og snittet ligger på 3,5 holdpoeng.
Line kommenterer at holdet i besetningen generelt er bra. Hun ser noen avvikere, men at det er så få at det ikke er noe problem og ingen kyr er under 2,5. Reinsligheten passerer også nåløyet, selv om det er noe møkk rundt hasene og ned. Reinholdet i liggebåsene er bra, og det er godt med strø, men siden kyrne er ute på beite, er det vanskelig å unngå noe møkk på beina.
Anders glemte ikke utlasting av dyr da han planla fjøs. Det er støpt platting utenfor døra der dyra tas ut. Plattingen stenges enkelt av med grinder. Rutinen er at Anders tar dyra inn i velferdsavdelingen dagen før henting for kontroll av øremerker. På morgenen ledes de ut på utlastingsplattingen der dyrebilsjåføren kan drive de om bord uten å bevege seg inn i fjøset. Dyra har også enkeladgang til beite og beiteperioden er på hele 14 uker. Alle dyr er på beite, unntatt okser over seks måneder.
Kalven tas fra kua 2–6 timer etter kalving. Line og Anders diskuterer litt om samvær ku-kalv, og er enige om at kalver som går fritt i løsdrifta ikke er noen god løsning. Råmelksrutinene er gode, og Line anbefaler at all råmelk som skal fryses kvalitetstestes med refraktometer. Anders har ikke kjøpt selv ennå, men låner av en nabo. Kalvene får oppvarmet surmelk (syrnet med kulturmelk). Snitt-mengden ligger på 12 liter, men varierer litt etter størrelse. Line legger inn et varmt ord for at kalvene oppstalles to og to, og Anders svarer at planen er bokser med plass til to eller tre kalver i det planlagte nybygget. Line kommenterer at det er litt mer møkkete i bingen for de største kalvene.
– Bra for dyra og god dyrlegevelferd, kommenterer Line.
Da Line oppsummerer besøket er det mange plusser og få minuser. Minusene er heller ikke så store at det fører til krav om konkrete tiltak. Kalvingsbinger er et forbedringsområde, men dagens løsning er innenfor regelverket og Anders har planene klare for nybygg. Siden klauvskjærer kommer om kort tid, blir det heller ikke ført opp tiltak for den ene kua med tendens til korketrekkerklauv. Lines konklusjon er at dyrevelferden er bra hos Anders og på en del områder bedre enn regelverket krever. Line lurer på om Anders har noen synspunkter helt på tampen. Han svarer at han er skeptisk til at bøndene blir kontrollert av stadig flere instanser og lurer på om DVP-besøket vil ta over for noen annen instans. Dessuten mener han at DVP på en eller annen måte burde kobles til økonomi. Selv om gode dyrevelferd er positivt for økonomien, mener Anders økonomien nå er så dårlig hos mange at det er vanskelig å imøtekomme nye krav som blir stilt. For noen kan bare tanken på enda mer kontroll føre til psykisk stress.
– Og har ikke bonden det bra har heller ikke dyra det bra, slår Anders fast.
Forrige artikkel Nytt fra smådyrpraktiserende veterinærers forening Neste artikkel Muntre historier fra veterinærmedisinsk støttespiller