Samtidig er et samarbeidsprosjekt mellom kyllingnæringen og Veterinærinstituttet, Universitetet for miljø- og biovitenskap og Universitetet i belgiske Gent i gang. Dette skal pågå fram til 2018 og er et forskningsprosjekt som skal dokumentere alle sider av kyllingproduksjon uten antibiotikabruk. Her følges dyrehelsen tett. Prosjektet ledes av forsker Magne Kaldhusdal ved Veterinærinstituttet.
– Vaksinen inneholder ingen kjemikalier, kun inaktiverte parasittegg. Disse innebærer ingen fare for mennesker, sier Kaldhusdal.
Vaksinen er tidligere brukt på foreldredyr til slaktekylling og verpehøns.
– Den er godt utprøvd, sier Merete Forseth i Norsk Kylling.
I fjøset på Melhus har kyllingprodusentene Beate Klomstad og Hans-Ole Øwre Klomstad spylt fjøset to ganger med brannslange etter forrige besetning. Det må være rent når 22 000 daggamle gule nøster flytter inn.
– Før kyllingene settes ut, legger vi ut for som oversprøytes med vaksine. Den eneste forskjellen for oss som produsenter er denne sprayingen som skjer et par timer før kyllingene kommer. Ellers er produksjonen lik, sier Hans Ole Øwre Klomstad på Øysand utenfor Trondheim.
Han har selv merket fallet i etterspørsel etter kylling.
– Vi har redusert med et innsett i år, det vil si 22 000 kyllinger. For oss betyr det tap på rundt 60 000 kroner.
Han deler ikke bekymringen for narasin i foret, men er glad for at Norsk Kylling og Rema 1000 tar tak når salget faller så voldsomt.
– Det er ikke farlig å spise norskprodusert mat. Jeg kjenner meg ikke igjen i mange av beskrivelsene. Norsk kylling har det bra. Men når bransjen nå starter dette prosjektet, er vi med. Ingenting er bedre enn at vi får det til å fungere på samme måte som med narasin. Dette er lærerikt for oss som produsenter. Foreløpig har ikke denne flokken vært her lenge nok til at jeg kan se om det er noen forskjell, sier Melhus-bonden.
Les også:Professor bekymret.