Jensen forklarer at han har vært som Fantomet: Hard mot de harde - Dagbladet
I GRÅSONEN: Politimetodene Jensen beskriver i retten er problematiske.Vis mer
Den rufsete politihelten.
Kommentar 31. august 2018 kl. 6.00
– Det har gått noen politiserier på tv som likner litt på det jeg opplevde der nede, fortalte Eirik Jensen om sin første jobb som politi i retten torsdag.
På det lille politikontoret i gamle Pipervika var det meste rufsete. Veggene hadde lange sprekker etter bombene under krigen, papirarbeid var lavt prioritert. Her var Jensen yngst og lavest på rangstigen, men her fikk han også prøve ut alternative metoder for første gang. Ved å gå sivilt kledd oppnådde han raskt gode resultater.
Eirik Jensen og hans forsvarere kan være godt fornøyd med den tidligere politimannens frie forklaring så langt. I retten torsdag framsto Jensen som selvsikker og godt forberedt.
Jensen framstår mer personlig enn i tingretten. Han forteller om barna sine, om ekskjærester og om følelser. Hans nye motto «alt skal fram» ga seg i forklaringen uttrykk i helt nye detaljer om metodebruk og informantarbeid. Det endte i én forsnakkelse og lukkede dører fra like før tre torsdag ettermiddag.
- BIIP-BIIP: – Det var et tidspunkt her da det glapp ut et navn, og både Spesialenheten og Cappelen skvatt. Jensen bare "OK, biip-biip", sier kommentator Martine Aurdal i vår direktesending. Reporter: Trym Mogen. Video: Emilie Rydning / Dagbladet Vis mer Vis mer
For juryen er dette den delen av rettssaken da de blir kjent med Eirik Jensen. Nå setter han selv dagsorden, og han gjør det ved å begynne fra start: Barndommen på Nesodden. Der var Jensen en rampete gutt som likte motoriserte kjøretøy og stakk fra politiet på trimma moped. Han tok et bevisst valg om å holde seg unna narkotika – og opplevde å miste venner som tok det motsatte.
Jensen snakket med alle og fikk tillit. Både i militæret og i politiet ble han sett av sine overordnede og fikk stadig større oppgaver.
Spenning og raske resultater drev Jensen til å aktivt søke seg til de delene av politiet der han fikk jobbe på gata og med uvanlige metoder. Derfor var det stort for Jensen da han fikk jobb i den såkalte Uropatruljen.
De jobbet døgnet rundt og sov på kontoret, for å kunne overraske kriminelle på uante tider. Noen ganger med rambukk, andre ganger med våpen.
– Å tilhøre en sånn enhet, det gir deg en ekstra pondus, sa Jensen i retten.
For et par år siden skrev Stein Lillevolden en interessant kronikk hvordan det var å oppleve patruljen utenfra. Den tidligere Blitz-lederen trekker internasjonale sammenlikninger for å vise hvordan politiarbeid i lovens gråsoner kan ende i kriminalitet og vold.
Uten å ta stilling til Lillevoldens grove anklager, er det liten tvil om at metodene Jensen beskriver i retten er problematiske.
Intern konkurranse og kamp for resultater gjorde at kollegene holdt kildene sine for seg selv og så gjennom fingrene med kriminalitet. Jensen sa i retten at de var som Fantomet, «hard mot de harde».
Politifolkene jobbet mot kilder i flere miljøer samtidig, og begynte etter hvert å vitne i lukket rett for at kildene skulle få strafferabatt. Seinere er dette blitt bedre regulert, men i begynnelsen av Jensens karriere framstår det som noe nær ren cowboy-virksomhet.
VILT POLITILIV: Jensen har nå oppsummert en del av hans omfattende politiliv før han møtte Gjermund Cappelen. Politiet var ute på gata der de harde, kontante og satte grenser, forteller Jensen.Trym Mogen. Kommentator: Martine Aurdal. Video: Emilie Rydning / Dagbladet Vis mer
– Det ble en bestilling at vi skulle utfordre lovverket, sa Jensen om sin tidlige karriere.
Samtidig er det ingen tvil om at Jensen har oppnådd resultater i sitt arbeid mot blant annet gjengmiljøer og MC-klubber. Som leder av gjengprosjektet og Spesielle operasjoner ble Jensen kanskje Norges mest kjente politibetjent, hyllet for sitt arbeid mot tunge kriminelle miljøer.
Dette ligger til grunn når Jensen nå kritiserer dagens politi for å være «tannløst». Hans resultater ble nådd med rufsete metoder.