TILSYNSRAPPORT SKOLENS ARBEID MED ELEVENES PSYKOSOSIALE MILJØ. Torsken kommune Medby oppvekstsenter - PDF Gratis nedlasting
Download "TILSYNSRAPPORT SKOLENS ARBEID MED ELEVENES PSYKOSOSIALE MILJØ. Torsken kommune Medby oppvekstsenter"
1 TILSYNSRAPPORT SKOLENS ARBEID MED ELEVENES PSYKOSOSIALE MILJØ Torsken kommune Medby oppvekstsenter Dato
2 Side 2 av 17 Innhold 1. Tema for tilsynet: Skolens arbeid med elevenes psykososiale miljø Opplæringsloven andre ledd og 9a-4 om internkontroll 1.1 Kommunens ansvar s Formålet med tilsynet s.4 2. Gjennomføring av tilsynet 2.1 Gangen i tilsynet s.4 3. Hva er kontrollert i tilsynet 3.1 Forebyggende arbeid s.5 - Rettslige krav - Dokumentasjon og vurdering - Konklusjon 3.2 Det individuelt rettede arbeidet ved skolen s. 8 - Rettslige krav - Dokumentasjon og vurdering - Konklusjon 3.3 Brukermedvirkning s. 9 - Rettslige krav - Dokumentasjon - Konklusjon 1. Foreløpige pålegg om retting s.11 Vedlegg 1 Oversikt over innsendt dokumentasjon s.12 Vedlegg 2 Oversikt over deltakere s.12 Vedlegg 3 Rettslige krav s.13 2
3 Side 3 av Tema for tilsynet: Skolens arbeid med elevenes psykososiale miljø Helt fra høsten 2010 har det vært ført nasjonalt tilsyn med temaet skolenes arbeid med elevenes psykososiale miljø, jf. opplæringsloven kapittel 9a. Også i 2013 er dette hovedtema for det nasjonale tilsynet på opplæringsområdet. Hovedbestemmelsen for tilsynet er 9a-1 og de andre reglene som kontrolleres må sees i sammenheng med denne. Det rettslige utgangspunktet for tilsynet er delt inn i tre hovedkategorier: Det forebyggende arbeidet ved skolen - 9a-4, jf 9a-3 første ledd Det individuelt rettede arbeidet ved skolen - 9a-3 andre og tredje ledd Brukermedvirkning (skolens plikt til samhandling og involvering med ulike råd og utvalg) - 9a-5 og 9a-6 og deler av kapittel Opplæringsloven om forsvarlig system og 9a- 4 om internkontroll Det er ikke ført særskilt tilsyn med opplæringsloven andre ledd i dette tilsynet. Opplæringsloven andre ledd er en overordnet regel som pålegger skoleeier å ha et forsvarlig system for oppfølgning av alle lovkrav. I tidligere tilsyn har det vært stort fokus på internkontrollsystemet til kommunene. I det felles nasjonale tilsynet er det internkontrollen ved den enkelte skoen vedrørende elevenes psykososiale miljø som er kontrollert. Kravet til internkontroll i forbindelse med dette er særskilt regulert i opplæringsloven 9a-4, jf. 9a-3 første ledd. 1.2 Kommunens ansvar Selv om opplæringsloven legger ansvaret på skoleledelsen for den daglige gjennomføringen og etterlevelsen av de kontrollerte reglene, er det kommunen som har det overordnede ansvaret. Det er kommunen som skoleeier som må sørge for at skoleledelsen ved hver enkelt skole oppfyller kravene og pliktene i loven, og at de tilbyr de tjenester og aktiviteter som loven omhandler. Oppfyllelsen av elevenes rett til et godt psykososialt miljø skjer på skolen. Det er skoleledelsen og de ansatte som i det daglige må arbeide for et godt skolemiljø. Kommunen som skoleeier er likevel øverste ansvarlige for at pliktene i kapittel 9a blir oppfylt. Dette innebærer at selv om det i tilsynet har vært undersøkt handlinger som skjer i skolen, så er det kommunen som er ansvarlig for oppfyllelse av elevenes rettigheter og som derfor er adressat for eventuelle pålegg om retting i samsvar med opplæringsloven 14-1 tredje ledd. 1.3 Formålet med tilsynet Det overordnede målet med tilsynet er å rette fokus mot og styrke arbeidet med det psykososiale miljøet ved skolene og skolenes evne til å forebygge og håndtere krenkende atferd. Gjennom kontroll med om skolene følger lovkravene på dette området, skal eventuell lovstridig praksis avdekkes. Gjennom pålegg om endring skal slike forhold rettes opp. Et godt skolemiljø er en viktig innsatsfaktor for en god skole og for realisering av formålsparagrafen i opplæringsloven 1-1. Mangler ved skolemiljøet kan føre til mistrivsel blant elevene, og det vil kunne ha direkte betydning for læringsutbytte. 3
4 Side 4 av 17 Det psykososiale miljøet handler om mellommenneskelige forhold og er en positiv eller negativ følge av samhandling og kommunikasjon mellom alle de som er på skolen. Et godt psykososialt miljø er grunnleggende for at den enkelte eleven skal kunne utvikle seg positivt. Skolen er en av de mest sentrale arenaer i barn og ungdommers liv. Skolen er stedet for læring og utvikling, men uten en grunnleggende følelse av trygghet, tilhørighet og inkludering hos den enkelte elev, vil ikke læring få det riktige fokus. De overordnede formål med det felles nasjonale tilsynet er å: Sikre at skoleeiere og skoleledere driver et aktivt og forebyggende arbeid for å sikre elevene et godt psykososialt miljø Sikre at skoleeiere og skoleledere sørger for at de tilsatte på en tilfredsstillende måte håndterer krenkende atferd som de får kunnskap eller mistanke om Sikre at skoleeiere og skoleledere sørger for at elever, foreldre, råd og utvalg blir involvert og engasjert i skolemiljøarbeidet. Det presiseres at tilsynsrapporten ikke gir en helhetsvurdering av skoleeier og skolen. Rapporten omhandler kun resultatet fra tilsynet som er gjennomført på det temaet som er valgt for det felles nasjonale tilsynet Gjennomføring av tilsynet Etter opplæringsloven 14-1 andre ledd har departementet hjemmel til å føre tilsyn med offentlige skoler. Denne retten er delegert til Fylkesmannen. Fylkesmannen skal ha tilgang til skoleanlegg og dokumentasjon. Tilsynet er gjennomført ved å hente inn og vurdere dokumentasjon, skriftlig gransking og muntlige opplysninger. Det er skolen som etter loven plikter å sikre at den enkelte eleven får oppfylt sin rett til et godt psykososialt miljø, jf. 9a-1 og 9a-3 første ledd. Skolen vil i denne sammenheng være: skoleeier, skoleledelsen og de ansatte ved skolen. 2.1 Gangen i tilsynet Varsel om tilsyn med pålegg om å sende inn redegjørelse og dokumentasjon fra skolen Mottak av dokumentasjon og redegjørelse fra skolen Åpningsmøte Intervju og samtaler Varsel om vedtak og foreløpig rapport Sluttmøte
5 Side 5 av Hva er kontrollert i tilsynet 3.1 Forebyggende arbeid For å oppnå et godt psykososialt miljø er det en nødvendig forutsetning at det blir utført et forebyggende arbeid som skal forhindre uønsket/ krenkende atferd. Dette innebærer at skoleledelsen må ha en føre var holdning til eventuelle situasjoner og utfordringer som kan oppstå i skolehverdagen, og som kan ha negativ innvirkning på elevenes skolemiljø. Rettslige krav Det rettslige utgangspunktet for tilsynets kontroll med det forebyggende arbeidet ved skolen finnes i opplæringsloven 9a-4, jf. 9a-3 første ledd. Skoleledelsen og skoleeier skal arbeide forebyggende for å forhindre at uønsket atferd oppstår. Det forebyggende arbeidet skal være aktivt, systematisk og kontinuerlig. Reglene presiserer plikten skolen har til å sikre at elevenes rett etter 9a-1 blir oppfylt. Det er informert nærmere om de rettslige kravene og hva de innebærer på åpningsmøte. De rettslige kravene fremgår ellers av instruks for tilsynet 1, og de er omtalt i vedlegg 3 til denne rapporten. Det vises også til rundskriv fra Utdanningsdirektoratet om elevenes rett til et godt psykososialt miljø. 2 Dokumentasjon og vurdering Opplæringsloven 9a-3 første ledd og 9a-4 første ledd stiller krav til at skolen må jobbe systematisk og aktivt med skolemiljøarbeidet. En slik systematisk jobbing forutsetter at skolen har skriftlige rutiner som viser hvordan skolen oppfyller de lovkravene som følger av kapittel 9a. For å jobbe systematisk og aktivt med skolemiljøarbeidet, må skolen kunne dokumentere hvordan den jobber med det forebyggende arbeidet. For eksempel hvilke planer og rutiner den har for arbeidet og om skolen har satt seg skriftlige mål for arbeidet. Mål for arbeidet Rektor opplyser i sin redegjørelse at Medby oppvekstsenter har utarbeidet retningslinjer og planer som skal bidra til at både barn og voksne opplever at det psykososiale miljøet ved oppvekstsentret er forutsigbart og godt. Målet er i følge rektors redegjørelse at Medby oppvekstsenter skal være et trygt og trivelig sted å være. Oppvekstsenteret har nedfelt følgende mål i tiltaksplanen for elevenes skolemiljø: Ved Medby oppvekstsenter vil vi ha et miljø som skaper trygghet, trivsel, tillit og toleranse. I trivsels- og ordensreglementet har man følgende målformuleringer: Vi vil ha en skole der alle føler seg trygge. Vi vil ha en skole der vi bryr oss om hverandre Vi vil ha en skole der vi viser hverandre tillit Vi vil ha en skole der vi tar ansvar for egne handlinger Vi vil ha en samarbeidende skole Vi vil ha en skole der alle medvirker til positive opplevelser Vi vil være en vi skole 1 Jr. / Instruks-for-felles-nasjonalt-tilsyn-2010-og-2011/ 2 Jf. -til-et-godtpsykososialt-miljø-etter-opplæringsloven-kapittel9a/ 5
6 Side 6 av 17 Fylkesmannen anser ut fra ovenstående at skolen har satt seg egen mål for arbeidet med elevenes psykososiale miljø. Forebygging Medby oppvekstsenter har utarbeidet en egen tiltaksplan for elevenes skolemiljø. I tiltaksplanen er det skissert forebyggende arbeid både på elev- og skolenivå med konkrete tiltak og oversikt over hvem som har ansvaret for at tiltakene gjennomføres. Medby oppvekstsenter har også en egen plan for å forebygge mobbing. I planen er det skissert forebyggende tiltak på skolenivå, klassenivå og individnivå. Rektor viser i sin redegjørelse til at skolens egne tiltaks- og handlingsplaner, som skal være med på å sikre at elevene har et godt psykososialt skolemiljø, blir utdelt og gjennomgått med ansatte, elever og foresatte ved skolestart hvert år. Rektor visere videre til at skolen har elevens psykososiale miljø som fast tema på fellesmøter med lærerne hver uke. I tillegg har elevrådet elevenes skolemiljø som fast tema på alle elevrådsmøtene. Skolen har også utarbeidet et eget skjema til utviklingssamtalene med elevene, der eleven er nødt til å svare på hvordan han eller hun opplever, og har det på skolen Kjennskap til elevenes skolemiljø Skolen har en egen rutinebeskrivelse som viser at Elevundersøkelsen gjennomføres av alle elevene fra 5. til 10. trinn. Av rutinebeskrivelsen framgår det at resultatene tas opp blant de ansatte på deres fellestid. Dersom resultatene viser avvik ser man på tiltak for å lukke disse avvikene. Oppvekstsentret opplyser at de gjennomfører en egen intern undersøkelse blant elevene, der man har hatt fokus på hvordan de opplever samarbeidet mellom skolen og hjemmet. Skolen gjennomfører også elevsamtaler, utviklingssamtaler og foreldrekonferanser. Skolen har egne retningslinjer og samtaleskjema for gjennomføring av disse samtalene, hvor det framgår at trivsel er tema i alle samtalene. Skolen har også inspeksjonsrutiner hvor det blant annet framgår at meldinger om episoder/hendelser i friminuttene skal gis skriftlig til kontaktlærer. Rektor sier i sin redegjørelse at skolen har kun 27 elever og at eventuelle endringer i miljøet vil fanges fort opp blant de ansatte. Rektor framhever også at elevene er flink til å passe på hverandre, og at de er flinke til å gi tilbakemelding til lærere og andre ansatte hvis de ser at det er noen som ikke har det bra. Rektor får også umiddelbart beskjed hvis det er hendelser eller episoder som oppstår blant elevene. Fylkesmannen mener ut fra dette at skolen gjennom ulike tiltak skaffer seg nødvendig kunnskap om hvordan elevene opplever skolemiljøet. Skolen bruker aktivt inspeksjon, elev- og foreldresamtaler, Elevundersøkelsen og egne undersøkelser til å kartlegge hvordan elevene opplever sitt eget skolemiljø. Oppfølging av kartlegginger/undersøkelser Av rektors redegjørelse framgår det at resultantene fra Elevundersøkelsen gjennomgås og diskuteres med læreren. For å ivareta den enkelte elev, slik at ikke noen føler at «alle» vet hva han eller hun har svart, blir Elevundersøkelsen presentert som en del av et tema i elevrådet. Resultater blir også presentert som en del av ulike temaer på felles foreldremøter. Av intervju med lærerne framgår det at konferansetimer og fagsamtaler også brukes i det forebyggende arbeidet. Skolen har utarbeidet skjema som brukes i forbindelse med elevsamtaler og her er elevenes trivsel en del av innholdet. Av samtlige intervju framkommer det også at dersom noe avdekkes i forhold til elevenes skolemiljø tas dette videre til rektor. Ut fra dette er det Fylkesmannens vurdering at skolen i det 6
7 Side 7 av 17 daglige følge opp resultatene fra de ulike kartleggingene og undersøkelsene skolen i følge sine rutiner skal gjennomføre. Rektors ansvar Av rektors redegjørelse framgår det at virksomhetsleder er den ansvarlige, og en pådriver for at det som er bestemt i retningslinjer og planer følges i det daglige. I redegjørelsen framheves det at det er viktig at alle som jobber ved oppvekstsenteret har nærhet og kunnskaper om miljøet på skolen, og at det er naturlig at virksomhetsleder også engasjerer seg og har god oversikt. Av redegjørelsen framgår det også at rektor deltar aktivt i arbeidet i skolens brukerorganer, SMU/SU, FAU og Elevrådet. Intervju og samtaler underbygger Fylkesmannens konklusjon om at rektor i sitt daglige arbeid er sterkt engasjert skolens arbeid med det psykososiale miljøet. Definisjon av krenkende atferd Hva skolen anser som krenkende atferd, må ses i sammenheng med de ansattes plikt til å undersøke, varsle og eventuelt gripe inn(handlingsplikten), og at de ansatte må ha en felles forståelse for hva de skal varsle skoleledelsen om. Dette innebær at skolen må vise til en felles prosess som har ledet fram til en felles definisjon av hva som skolen anser som krenkende atferd. Rektor viser i sin redegjørelse til at dette er diskutert på fellesmøter blant de ansatte ved skolen. Rektor sier videre at selv om kulturen på Senja tilsier at det er greit å ha en språkbruk som til tider er noe fargerik, tillater man ikke det på skolen. Rektor viser til skolens trivsels- og ordensreglement der det er lagt føringer for hvordan de ønsker å ha det på skolen. I trivsels- og ordensreglementet er det etter Fylkesmannens vurdering i stor utstrekning vektlagt å fremme ønsket atferd framfor å fokusere eller definere uønsket atferd. Skolen har likevel etter vår mening i tilstrekkelig grad på side 3 i trivselsog ordensreglementet definert hva som anses som krenkende og uønsket atferd. Ut fra ovennevnte vurderer Fylkesmannen at skolen har definert hva de anser som krenkende atferd. Evaluering Krav til internkontroll innebærer at skolens planer og rutiner må evalueres og vedlikeholdes. Både i skolens tiltaksplan for elevenes skolemiljø og skolens plan for å forebygge mobbing er det tatt inn når planene skal evalueres og eventuelt endres. I skolens tiltaksplan for elevenes skolemiljø står det i innledningen at planen skal legges fram på som informasjon i første møte i skolemiljøutvalget om høsten og at planen skal evalueres på siste møte om våren. I skolens plan for å forebygge mobbing står det som punkt 1 at planen skal evalueres, og videre at dette skal gjøres av representanter for elever, lærere og foresatte innen august hvert år. Planen kan også endres ellers i året. I rektors redegjørelse vises det til at skolen har elevens psykososiale miljø som fast tema hver uke på fellesmøter med lærerne. Dette bekreftes gjennom intervju med lærerne. I tillegg har elevrådet elevenes skolemiljø som fast tema på alle elevrådsmøtene. Det framgår også av referatene fra elevrådsmøtene at elevenes skolemiljø er tema på møtene. Fylkesmannen mener at det er dokumentert at skolen evaluerer arbeidet med å sikre elevene et godt psykososialt miljø. 7
8 Side 8 av 17 Konklusjon Medby oppvekstsenter oppfyller opplæringslovens krav til systematisk arbeid når det gjelder forebyggende arbeid og interkontroll. 3.2 Det individuelt rettede arbeidet ved skolen Det forebyggende arbeidet må sees i sammenheng med det individuelt rettede arbeidet ved skolen. Det er viktig for oppfyllelsen av kravet i opplæringsloven at de forebyggende tiltakene som blir planlagt, også etterleves i praksis. Skolens plikt til å gripe inn når det oppstår forhold som er krenkende for en eller flere elever følger hovedsakelig av 9a-3 andre og tredje ledd. Opplæringsloven oppstiller særskilte plikter for skolen tilknyttet det psykososiale miljøet og gir eleven/foreldrene særskilte rettigheter i tilknytning til saksbehandlingen ved skolen. Ved å kontrollere hvordan skolene etterlever de konkrete pliktene i 9a-3 andre og tredje ledd, vil tilsynet kunne bidra til å sikre at skolene i praksis arbeider for å fremme elevenes helse, trivsel og læring. Rettslige krav Skoleeier, skolen, skoleledelsen og alle de ansatte plikter å sikre elevenes individuelle rett etter 9a-1 gjennom individuelt rettet arbeid. Det individuelt rettede arbeidet ved skolen er regulert i 9a-3 andre og tredje ledd i opplæringsloven. Reglene presiserer at alle som er ansatt ved skolen, har en handlingsplikt som innebærer å gjøre undersøkelser, plikt til å varsle skoleledelsen og plikt til å gripe inn når det er nødvendig og mulig. Videre er skolen pålagt å behandle anmodninger fra elever eller foreldre som omhandler det psykososiale miljøet etter reglene om enkeltvedtak i forvaltningsloven. Se for øvrig vedlegg 3 til denne rapporten for mer om de rettslige kravene under dette temaet. Det er også informert nærmere om de rettslige kravene og hva de innebærer på åpningsmøte. Dokumentasjon og vurdering Handlingsplikten Etter opplæringsloven 9a-3 andre ledd har alle ansatte ved skolen en plikt til å undersøke, gripe inn og varsle dersom de har mistanke eller kunnskap om at elever blir utsatt for krenkende ord eller handlinger. Kunnskap om handlingsplikten Rektor viser i sin redegjørelse til at alle ansatte, også barnehagepersonell blir hver høst informert om sin plikt til å handle hvis de ser at noen blir utsatt for krenkende ord eller handlinger. Informasjon ligger også tilgjengelig på de ansattes informasjonsrom på Fronter, samt at alle planene står lett tilgjengelig og godt merket i hylla på personalrommet. Intervju med de ansatte viste at de ansatt kjente til sin individuelle handlingsplikt og at dette blir gjennomgått med de ansatte slik det er beskrevet ovenfor. Fylkesmannen konkluderer med at de ansatte er gjort kjent med handlingsplikten og at de kjenner til hva denne innebærer i praksis. Varsling Skolen har i sin tiltaksplan for elevenes skolemiljø, pkt. 4, beskrevet hvordan melding om krenkende atferd skal behandles. Her fremgår det at de ansatte skal gripe inn, registrere på et eget registreringsskjema for brudd på 9a-3. Dette skjema skal leveres rektor med kopi til kontaktlærer. Det er Fylkesmannens vurdering at tiltaksplanen i sin helhet og 8
9 Side 9 av 17 kapitlet om varsling er et til godt hjelp for å ivareta skolens plikt jf. opplæringsloven 9a-3. Intervju med de ansatte viste at det er lav terskel for å varsle til rektor. Fylkesmannen har ikke mottatt noen dokumentasjon som viser at registreringsskjemaet blir brukt, men det er Fylkesmannens oppfatning at det varsles videre til både kontaktlærer og rektor når ansatte har kunnskap eller mistanke om krenkende atferd. Fylkesmannen mener skolen har rutiner for varsling til rektor ved kunnskap eller mistanke om krenkende atferd. Konklusjon Medby oppvekstsenter har rutiner som skal sikre at de ansatte har nødvendig kjennskap til handlingsplikten. Skolen har også rutiner for varsling til ledelsen dersom de ansatte får kunnskap eller mistanke om krenkende atferd. Plikten til å fatte vedtak Etter opplæringsloven 9a-3 tredje ledd plikter skolen å fatte enkeltvedtak dersom foreldre eller elever ber om tiltak knyttet til det psykososiale miljøet. Rutiner for å fatte enkeltvedtak må derfor være innarbeidet i skolens internkontrollsystem. Rektor sier i sin redegjørelse at det er fattet to enkeltvedtak om det psykososiale miljøet på bakgrunn av melding fra foresatte. Av vedtakene framgår det at det er enkeltvedtak, de har riktig lovhenvisning, elevens rett etter 9a-1 er tatt med og det opplyses om klagerett og klageinstans. Skolen har i sin tiltaksplan for opplæringsloven kap. 9a en egen mal for enkeltvedtak etter 9a-3. Planen inneholder også et kvalitetssikringsskjema for forvaltning av 9a-3 og her er rektor plikt til å fatte vedtak et av punktene. Fylkesmannen konkluderer med at skolen har rutiner for å fatte enkeltvedtak ved henstilling om tiltak fra elever og foresatte. Informasjon til foresatte om retten til vedtak Rektor sier i sin redegjørelse at foresatte blir informert på felles foreldremøter, og når de tar kontakt med skolen for å informere eller kommer med ønsker om at skolen skal sette inn tiltak. Skolens tiltaks- og handlingsplaner blir også sendt ut til foreldre og foresatte hver høst. Alle planer, samt informasjon om foreldrenes rettigheter ligger også på foreldrerommet på Fronter. Ovenstående bekreftes gjennom samtaler og intervju, og i tillegg har Fylkesmannen i forkant av tilsynet hatt tilgang til skolens Fronter-sider. Konklusjon Medby oppvekstsenter har rutiner som sikrer at det blir gitt informasjon om retten til vedtak ved henstilling om tiltak vedrørende det psykososiale miljøet. Skolen har også rutiner for å fatte enkeltvedtak når det kommer henstilling om tiltak vedrørende elevenes psykososiale miljø. 1.3 Brukermedvirkning Opplæringsloven inneholder krav om at elevene og foreldrene skal gis mulighet til å involvere og engasjere seg i arbeidet for et godt psykososialt miljø ved skolen. Ett av virkemidlene fra lovgiver for å sikre brukermedvirkning har vært å stille krav til opprettelse av diverse råd og utvalg og å gi disse rådene og utvalgene muligheten til å uttale seg før endelig avgjørelse blir tatt. Brukermedvirkning er ikke en statisk tilstand som kan oppnås en gang for alle i skolen, det er tvert imot noe det må arbeides kontinuerlig med. Tilhørighet i et sosialt og faglig 9
10 Side 10 av 17 fellesskap gjennom verdier og virkemiddel som verdsettelse, aktiv deltaking og medvirkning er noe som må gjennomføres kontinuerlig i hverdagen. Det er skoleledelsen som skal sørge for at elevene blir engasjert i skolemiljøarbeidet, men det er skoleeier som blir ansvarliggjort dersom ikke skolen har tilrettelagt for at elevene eller deres foreldre blir involvert og engasjert i skolemiljøarbeidet. Rettslige krav 9a-5 fastslår at elevene skal engasjeres i det systematiske skolemiljøarbeidet, både i planleggingen og i gjennomføringen av det. Ellers er det gitt regler for ulike organ for brukermedvirkning både i 9a-6 og i kapittel 11. Det fremgår blant annet at rådene og utvalgene skal gis relevant informasjon og gis en reell mulighet til å uttale seg. Rutiner for å sikre informasjon og varsling til de ulike rådene og utvalgene må innarbeides i internkontrollen ved skolen etter 9a-4. Se for øvrig vedlegg 3 til denne rapporten for mer om de rettslige kravene under dette temaet. Dokumentasjon og vurdering Involvering av elevene i skolemiljøarbeidet Rektor viser i sin redegjørelse til at elevene er involvert i arbeidet med det psykososiale miljøet gjennom på klassenivå, samt at skolen har et velfungerende elevråd. To av elevene fra elevrådet er medlemmer i SMU/SU. Elevrådet har i følge rektor også egen elevrådsside på Fronter. I samtalen med elever fra elevrådet bekreftes det at elevrådet arbeider aktivt og har jevnlige møter. Elevene får også tid til elevrådsarbeid i klassene ved behov. Innsendt dokumentasjon viser også at elevrådet er valg blant elever fra 1. til 10. årstrinn og har jevnlige møter. Dette bekreftes blant annet av møteplan for vårhalvåret 2013 og referat fra møter avholdt inneværende skoleår. Skolen har egen elevrådsansvarlig lærer som er med på elevrådsmøtene. Møtereferatene viser at elevenes skolemiljø er jevnlig tema på elevrådsmøtene. Skolen har også oversendt retningslinjer for elevrådsarbeidet ved Medby oppvekstsenter. Retningslinjene inneholder både lovgrunnlaget for opprettelsen av elevrådet, sammensetning og valg av representanter, selve elevrådsarbeidet, lærers rolle og ansvar, samt forslag til skolering og årlig oppfølging. Foreldrenes arbeidsutvalg (FAU), Samarbeidsutvalget (SU)/Skolemiljøutvalget (SMU) I skolens redegjørelse opplyses det at alle råd og utvalg er opprettet ved Medby oppvekstsenter. Skolen har i redegjørelsen gitt en oversikt over sammensetningen av SU/SMU. Fylkesmannen legger til grunn at sammensetningen oppfyller kravene opplæringsloven har til sammensetning av SU/SMU, jf og 11-1a i opplæringsloven. Fylkesmannen har også mottatt referat fra møter i FAU og SU/SMU. Noen av referatene er fra tidligere skoleår, men Fylkesmannen legger til grunn at det framgår av referat at det har vært avholdt jevnlige møter i utvalgene og at det også har vært avholdt møter inneværende skoleår. Informasjonsplikten Skolen plikter å holde råd og utvalg orientert om det som er vesentlig for elevenes skolemiljø. Denne plikten skal ivaretas av skolens ledelse. Ut fra referater framgår det at rektor i tillegg til å møte i samarbeidsutvalget også deltar i møter med FAU. Referat fra SU/SMU viser at det tas opp saker som vedrører elevenes skolemiljø, herunder godkjenning av orden og trivselsreglementet og mobbeplan. Fylkesmannen mener rektor med dette oppfyller sin informasjonsplikt til utvalgene. 10
11 Side 11 av 17 Konklusjon Medby oppvekstsenter har rutiner for å involvere elevene i arbeidet med skolemiljøet og har opprettet elevråd som har jevnlige møter. Det er opprettet samarbeidsutvalg og skolemiljøutvalg med lovmessig riktig sammensetting. Utvalgene har jevnlige møter. Det er også opprettet FAU. Utvalgene behandler saker med betydning for elevenes skolemiljø og rektor ivaretar sin plikt til å informere de ulike utvalgene om det som har betydning for elevenes skolemiljø. 4. Pålegg om retting Det gis ingen pålegg om retting som følge av tilsynet. Arnulf Ingerøyen seniorrådgiver og tilsynsleder Eivind Bratsberg seniorrådgiver 11
12 Side 12 av 17 Vedlegg 1 Oversikt over innsendt dokumentasjon fra skolen 2. Redegjørelse fra Medby oppvekstsenter 3. Tilgang til skolens Fronter sider 4. Innkalling og referat SMU/SU 5. Eksempel enkeltvedtak 6. Innkalling og referat felles foreldremøter 7. Referat elevrådsmøter 8. Referat FAU 9. Rutiner og spørsmål til elevsamtalen, fagsamtalen og foreldremøter 10. Rutiner for gjennomføring av brukerundersøkelser 11. Tiltaksplan Elevenes skolemiljø 12. Plan for å forebygge mobbing 13. Trivsels- og ordensreglement 14. Retningslinjer for elevrådsarbeid 15. Inspeksjonsrutiner 16. Klasseromsrutiner 17. Helse, miljø og sikkerhet 18. Plan for forskjøvet ferie 19. Plan ved ulykker og død 20. Skolens infobrosjyre 21. Ny tidsplan tilsyn Vedlegg 2 Oversikt over deltakere 1. Elevrådet: Kristian Pedersen, Erlend Karlsen, Julie Pedersen og Oskar Olsen 2. Elever klasse 3. Rektor Weronica Pedersen 4. Kontaktlærer (1. 4. klasse) Eva Pettersen 5. Kontaktlærer (5. 7. klasse) Elin C Flakstad 6. Kontaktlærer ( klasse) Bjørg Hanssen 7. Foreldrerepresentanter: May-Elin Kristiansen, Harriet Hansen, Geir Kristiansen og Lars Jørgensen 12
13 Side 13 av 17 Vedlegg 3 Rettslige krav 1 Det forebyggende arbeidet 9a-4, Systematisk arbeid for å fremje helsa, miljøet og tryggleiken til elevane(internkontroll) Skolen skal drive eit kontinuerleg og systematisk arbeid for å fremje helsa, miljøet og tryggleiken til elevane, slik at krava i eller i medhald av dette kapitlet blir oppfylte. Skoleleiinga har ansvaret for den daglege gjennomføringa av dette. Arbeidet skal gjelde det fysiske så vel som det psykososiale miljøet. 9a-3 første ledd, Det psykososiale miljøet Skolen skal aktivt og systematisk arbeide for å fremje eit godt psykososialt miljø, der den enkelte eleven kan oppleve tryggleik og sosialt tilhør. Det systematiske skolemiljøarbeidet skal sikre at elevenes rett blir oppfylt ved at skolen arbeider kontinuerlig og systematisk for et godt skolemiljø. Det avgjørende er at skolemiljøarbeidet er egnet til å sikre elevene et godt psykososialt miljø, og at brudd på retten til et godt miljø blir oppdaget og håndtert på en effektiv måte. Formålet med skolens plikter etter 9a-4 er å sikre at uønsket/krenkende atferd blir oppdaget og håndtert tidlig. Dette betyr at skolen må ha rutiner for å kartlegge skolemiljøet og den enkelte elevens opplevelse av det psykososiale miljøet. En nødvendig forutsetning for det systemrettede arbeidet er at skolen overfører kravene i kapittel 9a til konkrete mål og handlinger. Skolen må ha planer og rutiner for hvordan elevenes rett skal oppfylles. Skolen blir i 9a-4 pålagt å arbeide aktivt, systematisk og kontinuerlig slik at kravene i kapittel 9a blir oppfylt. Dette innebærer at skolen skal arbeide etter et føre var prinsipp, og forebygge brudd på eleven sin rett etter 9a-1. Skolen kan ikke være passive og avvente at en situasjon oppstår, for eksempel at læreren ser mobbing, eller at noen klager på forholdene. Med kontinuerlig mener en at det systematiske arbeidet må være gjennomgående i skolens arbeid, og ikke bare noe som blir gjort når det oppstår ubehagelige situasjoner eller ved oppstart av hvert skoleår. Arbeidet skal drives hele tiden, gjennom hele skoleåret. Et anti mobbeprogram eller en perm med internkontrollrutiner som står i en hylle, er ikke tilstrekkelig for å oppfylle kravet til systematisk arbeid. Det systematiske arbeidet skal være gjennomtenkt og planmessig. Planene og rutinene må være innarbeidet og må følges av personalet når det arbeides med saker som omhandler det psykososiale miljøet til elevene. Skoleledelsen har ansvaret for at det systematiske arbeidet er aktivt, systematisk og planmessig. Skolen må for å oppfylle kravet til internkontroll: Sette seg konkrete mål for skolemiljøet og skolemiljøarbeidet Arbeide systematisk og planmessig for å nå målene og forebygge problem Ha rutiner for å følge med på skolemiljøet og den enkelte elevs opplevelse av det, herunder rutiner for å avdekke og håndtere problemer når de dukker opp og kontrollere at rutinene etterleves. Skolen må kunne dokumentere at de har et system for internkontroll. Internkontroll innebærer å overføre kravene i lov og forskrift til konkrete mål for skolemiljøet, kartlegge 13
14 Side 14 av 17 utfordringer, planlegge og iverksette tiltak for å nå målene. Skolen må dokumentere at dette er etablert, og at det faktisk blir fulgt opp. I tillegg til det som blir dokumentert skriftlig, må skolen kunne vise at: - internkontrollen dekker alle reglene i kapittel 9a - alle ansatte utfører pliktene de har etter loven og kjenner interne mål, rutiner/ planer - de ansatte har tilstrekkelig kompetanse om skolemiljøarbeidet og håndtering av utfordringer og hendelser som omhandler skolemiljøet - skolen har tiltak for å fremme skolemiljøet og forebygge, avdekke og håndtere krenkelser - tiltakene blir iverksatt og planer og rutiner etterleves i praksis - ledelsen er aktiv med i arbeidet med skolemiljøet/ internkontrollen I det systematiske arbeidet med det psykososiale miljøet må også andre regler i opplæringsloven tas med. For det første må skolen kartlegge kravene til brukerorgan i kapittel 11. Et sentralt organ i det systematiske arbeidet er skolemiljøutvalget. Ordensreglementet ved skolen er et sentralt virkemiddel i arbeidet med skolemiljøet, og skolen må sørge for at dette er integrert i skolemiljøarbeidet/ internkontrollen. Et system for skolemiljøet som ikke blir sett i sammenheng med ordensreglement er ikke helhetlig nok. I tillegg må skolen trekke inn vurderinger i orden og oppførsel etter forskrift til opplæringsloven Det individuelt rettede arbeidet Skoleeier, skolen, skoleledelsen og de ansatte har alle en plikt til å sikre elevenes individuelle rett etter 9a-1 gjennom individuelt rettet arbeid. Det individuelt rettede arbeidet ved skolen er regulert i 9a-3 andre og tredje ledd i opplæringsloven. Handlingsplikten etter 9a-3 andre ledd Plikten til å behandle anmodninger om tiltak fra elever/foreldre som enkeltvedtak etter 9a-3 tredje ledd Handlingsplikten Opplæringsloven 9a-3 andre ledd plikten til å undersøke, varsle og gripe inn Dersom nokon som er tilsett ved skolen, får kunnskap eller mistanke om at ein elev blir utsett for krenkjande ord eller handlingar som mobbing, diskiminering, vald eller rasisme, skal vedkommande snarast undersøkje saka og varsle skoleleiinga, og dersom det er nødvendig og mogleg, sjølv gripe direkte inn. Regelen fastslår at alle som er ansatt ved skolen, har en handlingsplikt som innebærer - plikt til å foreta undersøkelser - plikt til å varsle skoleledelsen og - plikt til å gripe inn når det er nødvendig og mulig 14
15 Side 15 av 17 Handlingsplikten gjelder for alle som er ansatt ved skolen ved at de har et ansettelsesforhold/ en arbeidsavtale med skoleeier. I forarbeidene til loven 3 er det uttalt at ansatte i praksis ofte vil være lærere og miljøarbeidere, men at plikten også gjelder annet personale. I tillegg til undervisningspersonalet ved skolen kan dette for eksempel være vaktmester, assistenter, kontor- og renholdspersonalet. Den ansattes handlingsplikt gjelder fra når han / hun får kunnskap eller mistanke om at en elev blir utsatt for krenkende ord eller handlinger. Kunnskap om innebærer at den ansatte faktisk vet at en elev blir utsatt for uakseptabel atferd fra elever, lærer, eller andre ved skolen. En del av handlingsplikten er plikten til å undersøke om eleven faktisk har blitt utsatt for krenkende ord eller handlinger, og få klargjort hva som faktisk har skjedd. Handlingsplikten gjelder også dersom den ansatte får mistanke om at en elev er utsatt for ord eller handlinger. Det er altså ikke nødvendig med faktisk kunnskap for at handlingsplikten blir gjeldende. Den ansatte må når han/hun får kunnskap eller mistanke om krenkende atferd, vurdere hva som blir neste steg. Skoleledelsen skal varsles, og i noen tilfeller har den ansatte plikt til å gripe inn. Dette må vurderes konkret i den enkelte situasjonen. I akutte situasjoner, for eksempel når elever slåss eller en overhører krenkende ord til en elev, er det naturlig å gripe inn straks og undersøke nærmere i etterkant hva som faktisk skjedde. Det følger av 9a-3 andre ledd at etter at den ansatte har undersøkt saken og kommet frem til at dette er forhold som bør følges opp, skal skoleledelsen informeres. Skoleledelsen plikter å sikre at alle saker de blir varslet om og blir fulgt opp. Ansatte som varsler etter 9a-3 andre ledd skal tas på alvor. Skolen, ved skoleledelsen, plikter å undersøke saken ytterligere dersom det er behov for dette og sette i verk egne tiltak. Skolen med alle sine ansatte må ha en felles forståelse av når det skal varsles, og hvordan varslingen skal skje. På samme måte må alle ved skolen ha et avklart forhold til terskelen for å gripe inn. Disse avklaringene og rutinene for dette må innarbeides i internkontrollen etter 9a-4. Det er ikke noe krav i 9a-3 andre ledd om at skolen skal fatte enkeltvedtak når det blir iverksatt tiltak etter egne initiativ. Dette skiller seg fra når en elev eller forelder ber om tiltak, jf 9a-3 tredje ledd. At det ikke må fattes enkeltvedtak tar likevel ikke fra skolen ansvaret for å følge opp saken på en formålstjenelig måte. I noen tilfeller vil tiltakene skolen iverksetter, likevel kreve at det blir fattet enkeltvedtak. For enkelte tiltak er det fastsatt eksplisitt i opplæringsloven eller forskrift til denne at avgjørelsen er et enkeltvedtak. Eksempel på dett er bortvisning etter opplæringsloven 2-10 og skolebytte etter opplæringsloven 8a-1 tredje ledd. Ellers er det definisjonen av enkeltvedtak i forvaltningslovens 2 sett i sammenheng med karakteren av tiltaket som er avgjørende for om reglene om enkeltvedtak skal benyttes. Samtidig har skolen et visst handlingsrom knyttet til ordensreglement og opplæringsmessige tiltak. Dette er mindre inngripende tiltak som blir gjort for å gjennomføre opplæringa. Det skriftlige, som enkeltvedtaksformen gir, er viktig for skolens dokumentering av at de har grepet inn og forsøkt å sikre elevens rett etter 9a-1. Plikten til å behandle anmodninger om tiltak fra elever/foreldre Opplæringsloven 9a-3 tredje ledd Eleven/ foreldra sin rett til å be om tiltak og saksbehandlinga ved skulen Dersom ein elev eller forelder ber om tiltak som vedkjem det psykososiale miljøet, deriblant tiltak mot kjenkjande åtferd som mobbing, diskriminering, vald eller rasisme, skal skolen snarast mogleg 3 Jf. Ot.prp.nr 72( ) behandle saka etter reglane om enkeltvedtak i forvaltningslova. Om skolen ikkje innan rimeleg tid har teke stilling til saka, vil det likevel kunne klagast etter føresegnene i forvaltningslova som om det var gjort enkeltvedtak. 15
16 Side 16 av 17 Skolen er pålagt gjennom 9a-3 tredje ledd å behandle anmodninger fra elever eller foreldre som omhandler det psykososiale miljøet etter reglene om enkeltvedtak i forvaltningsloven. Dersom det foreligger en slik anmodning, må skolen snarest mulig ta stilling til om elevens rett er oppfylt, og eventuelt hvilke tiltak som skal iverksettes. Det blir understreket at skolen alltid skal fatte enkeltvedtak når elever/foreldre anmoder om tiltak som omhandler det psykososiale miljøet. Skolen har altså en vedtaksplikt. Dersom skolen ikke oppfyller plikten til å fatte enkeltvedtak i saken, kan foreldrene/eleven likevel klage som om det var fattet enkeltvedtak. Anmodninger fra elever og foreldre trenger ikke være skriftlige. Skolen må også ta stilling til muntlige henstillinger. Skolen kan ikke avvise en anmodning fordi den ikke er skriftlig eller unnlate å oppgi hvilke tiltak eleven eller foreldrene ønsker. Skolen kan heller ikke kreve at eleven/foreldrene må levere en skriftlig henvendelse. Dersom skolen er i tvil om en anmodning fra eleven/foreldre er en anmodning etter 9a-3 tredje ledd, må skolen avklare dette. Skolen har en veiledningsplikt etter forvaltningsloven 11. En del av dette vil være å informere eleven/foreldrene om rettighetene etter kapittel 9a og avklare om en anmodning fra en elev eller foreldre om det psykososiale miljøet er en anmodning om tiltak. Den som tar imot anmodningen, plikter også å informere om retten til å be om tiltak og klageretten etter 9a-3 tredje ledd. alle anmodninger, også muntlige, skal tas på alvor og undersøkes. Dette er en del av skolens undersøkelsesplikt etter forvaltningsloven 17. Anmodninger skal normalt rettes til skoleledelsen ved rektor, men anmodninger kan også rettes til lærere og andre ansatte. Dersom anmodningen blir rettet til en lærer, må han/hun vurdere hva anmodningen gjelder og om det er noe som kan og bør løses innenfor klassen. Lærerens vurdering vil være viktig når det skal avgjøres hvilke tiltak som eventuelt skal inn i enkeltvedtaket. Uavhengig av om anmodningen kan løses innefor klassen, skal den viderebringes til skoleledelsen. En anmodning fra elever/foreldre skal aldri stoppes på klassenivå. Dette har sammenheng med kravet i 9a-3 tredje ledd første punktum om at alle tilfeller der det blir bedt om tiltak i forbindelse med det psykososiale miljøet, skal behandles som enkeltvedtak etter forvaltningsloven. Regelen fastslår også at saken skal behandles snarest mulig, og dersom det ikke er fattet enkeltvedtak etter forvaltningsloven innen rimelig tid, kan eleven/foreldrene klage som om skolen har fattet enkeltvedtak. En klage skal alltid sendes til det forvaltningsorgan som har eller skulle ha fattet enkeltvedtak i første instans. Det vil si at klagen skal sendes til skolen. Fylkesmannen er klageinstans, men før klageinstansen kan ta saken til behandling, må skolen eller skoleledelsen se på saken på nytt, og eventuelt forberede saken for fylkesmannen, jf. forvaltningsloven 33. Ellers inneholder ikke opplæringsloven kapittel 9a krav til saksbehandling. Saksbehandlingsreglene i forvaltningsloven gjelder for saker etter 9a-3. Dersom skolen ikke behandler noe som er ment som en anmodning, er dette alvorlig og kan få konsekvenser, bla etter straffebestemmelsen i 9a-7. 3 Brukermedvirkning Elevene skal engasjeres i det systematiske skolemiljøarbeidet, både ved planleggingen og ved gjennomføringen av det, jf. 9a-5. Her fremkommer det i første ledd: 9a-5 første ledd Elevdeltaking i skulemiljøarbeidet Elevene skal engasjeres i planlegginga og gjennomføringa av det systematiske arbeidet for helse, miljø og tryggleik ved skolen. Skolen skal leggje oppgåver til rette for elevane etter kva som er naturleg for dei enkelte årstrinna. 16
17 Side 17 av 17 Dette innebærer at elevene skal tas med i skolens arbeid med å oppfylle kravene i kapittel 9a. Dette kan for eksempel være deltaking når skolen lager ordensreglement, deltaking i gjennomføring av enkel målinger osv. Det er skoleeiers ansvar at elevene blir involvert i skolemiljøarbeidet. I forarbeidene er det vist til at det er viktig i seg selv at elevene kan få oppleve å bli hørt, og for skolen vil det være lettere å planlegge og å gjennomføre tiltak i samarbeid med elevene og de foresatt. Elevenes deltaking i skolemiljøarbeidet skal være sikret i internkontrollsystemet ved skolen etter 9a-4. I lovens 9a-6 og kapittel 11 er ulike organ for brukermedvirkning regulert. De rådene og utvalgene opplæringsloven stiller krav til at skolen skal opprette er: Elevråd jf. 11-2/11-6 Foreldreråd og FAU jf Samarbeidsutvalg/skoleutvalg jf Skolemiljøutvalg jf. 11-1a Rådene og utvalgene skal gis relevant informasjon og en reell mulighet til å kunne uttale seg, jf. 9a-6. 9a-6 informasjonsplikt og uttalerett Samarbeidsutvalet, skoleutvalet, skolemiljøutvalet og dessutan elevrådet og foreldrerådet skal haldast løpande underretta om alle tilhøve deriblant hendingar, planar og vedtak som har vesentleg betydning for skolemiljøet. Råda og utvala har på førespurnad rett til å få framlagt dokumentasjon for det systematiske helse-, miljø- og tryggleiksarbeidet ved skolen. Råda og utvala som er nemnde i første ledd, skal så tidleg som mogleg takast med i planlegginga og gjennomføringa av miljøtiltak ved den enkelte skolen, og har rett til å uttale seg og komme med framlegg i alle sakar som har betydning for skolemiljøet. Dersom skolen blir klar over tilhøve ved skolemiljøet som kan ha negativ verknad for helsa til elevane, skal elevane og dei føresette snrast mogleg varslast om det. Rutiner for å sikre at informasjon og varsling til de ulike rådene og utvalgene må innarbeides i internkontrollsystemet ved skolen etter 9a-4. 17