Lite gjennomtenkt om karakterskala | morgenbladet.no
Lite gjennomtenkt om karakterskala
Faksimile: Morgenbladet 20. april 2007
I Morgenbladet (20. april) kan vi lese at Universitetet i Oslo (UiO) skal diskutere ideen om å bruke karakterene bestått/ikke-bestått til studenter med langsom gjennomstrømning. Studenter som derimot holder forventet studieprogresjon, skal få bokstavkarakterer. Det å få bestått på vitnemålet får med andre ord et andrerangs stempel som signaliserer langsom studieprogresjon. Vi mener det er svært uheldig og lite pedagogisk å skape et skille mellom verdien av ulike karakterskalaer.
Gjennomstrømming er et problem av varierende omfang i ulike fag og det trengs kreative og gjennomtenkte tiltak for å bedre studentenes progresjon. Det å gradere verdien av ulike skalaer er et dårlig forslag av mange grunner. Saken inngår i et stort utdanningskompleks, og vårt hovedanliggende er å vise at den todelte karakterskalaen (bestått/ikke-bestått) ikke står noe tilbake for den seksdelte bokstavkarakterskalaen (A–F) i forhold til å vurdere studentprestasjoner. I masterprogrammet i helsefagvitenskap (UiO) har vi aktivt tatt et førstevalg om å bruke karakterene bestått/ikke-bestått supplert av en kvalitetsvurdering. Grunnene er både forbundet med kunnskap om svakheter ved bruken av bokstavkarakterer og fordeler ved å bruke bestått/ikke-bestått. Bruk av bokstavkarakterer er omdiskutert bl.a. på grunn av følgende erfaringer:
Det er ulik bruk mellom studiesteder og program slik at samme karakter ikke nødvendigvis avspeiler lik kvalitet.
Bokstavkarakterene gir mager informasjon om kvalitetstrekk, selv om generelle beskrivelser er utarbeidet.
Intensjonen om å bruke skalaen i sin fulle bredde er ikke oppnådd. Det er hyppig bruk av gode karakterer og det er i realiteten en slags bestått/ikke-bestått som praktiseres.
Dette tilsløres gjennom å vise til en seksdelt karakterskala. Ved Institutt for sykepleievitenskap og helsefag (Medisinsk fakultet, UiO) tilbyr vi et masterprogram i helsefagvitenskap hvor vi har valgt å bruke bestått/ikke-bestått. En viktig grunn er at evalueringsordningen er i pakt med programmets hensikt. Programmet kvalifiserer studenter for reflektert og kritisk kunnskapsutvikling og følger praksiser fra forskersamfunnets arbeids- og evalueringsformer. Det benyttes bestått/ikke-bestått supplert med en muntlig eller skriftlig kvalitetsvurdering ved alle eksamener inkludert masteroppgaven. Den skriftlige vurderingen utformes med tanke på å kommunisere en kvalitetsvurdering som gir fyldig informasjon om studentens arbeid. Vi har vært opptatt av å finne frem til måter å uttrykke kvalitet – og mangel på kvalitet – som er annerledes og bedre enn en bokstav. Utdypningen av en bestått karakter ser vi på som en god kvalitetsvurdering for studenten og potensielle arbeidsgivere.
Ordningen UiO nå diskuterer er helt uforenlig med de ideer vi har arbeidet etter, og er dessuten prinsipielt uheldig. Hvis den innføres må dessverre vårt program endre praksis.