Veivalg for framtidig kirkeordning PDF
Download "Veivalg for framtidig kirkeordning 2015"
Bjarte Eliassen
1 Veivalg for framtidig kirkeordning 2015 Lødingen kirkelige fellesråd ønsker å komme med følgende høringssvar: 1. Bør det gjøres endringer i fordelingen av oppgaver og myndighet mellom lokalt, regionalt og nasjonalt nivå? I så fall hvilke og hvorfor? Alle ansatte, som arbeider i soknene/fellesrådene/prostiet, må få felles arbeidsgiver. Det forutsetter tilstrekkelig størrelse på soknene/fellesrådene, slik at det kan være en daglig leder i 100 % stilling og tilstrekkelig kompetanse for profesjonell ivaretakelse av oppgavene i KL 14. Dersom kommunereformen blir gjennomført, vil det kunne imøtekomme den kirkelige organiseringen med behovet for større enheter i store deler av landet. Uavhengig av kommunereformen bør kirken selv starte arbeidet med sammenslåing av menighetsråd/fellesråd. Soknet må fortsatt være en selvstendig juridisk enhet og kirkens grunnenhet. Soknet bør fortsatt representeres av to organ med ulike oppgaver, slik det er i dag. Refleksjonsprosessen viste stor støtte til en arbeidsfordeling tilnærmet den som er i dag. Det viktigste er å sikre at menighetsrådet har best mulige vilkår for å lede kirken lokalt, med gudstjenester og kirkelig basisvirksomhet. Det er viktig med nærhet mellom fellesråd og kommune hvis finansieringsordningen videreføres slik den er i dag. Kontakten ivaretas gjennom et felles representativt organ som taler på vegne av soknene. 2. Deler høringsinstansen Kirkerådets vurdering om at dagens finansieringsordning er den beste til å sikre en bred folkekirke? Vi tror dagens ordning gir mulighet for en større nærhet mellom kommune og kirke, noe vi tror er til innbyggernes beste. 3. Dersom dagens finansieringsordning for Den norske kirke faller bort, hvilken ordning vil høringsinstansen gå inn for? Begrunn synspunktet. En livssynsavgift over skatteseddelen vil være det nest beste. Det vil gi en forutsigbar økonomi for alle livssynssamfunnene. Det vil også sikre en bred folkekirke med kirkelig nærhet og tilstedeværelse i alle lokalsamfunn. 4. Hvordan kan kirkestrukturen forenkles for at knappe ressurser kan bli rasjonelt utnyttet? Ved å få felles arbeidsgiver, større sokn/fellesråd og redusere fra 4 til 3 nivå. (Dette kommer i senere svar).
2 5. Har høringsinstansen synspunkter på kriteriene for soknestørrelse og sokneinndeling i en fremtidig kirkeordning? Vi er uenig med Kirkerådet i at det ikke skal foretas en gjennomgang av soknestørrelse nå, fordi det henger nøye sammen med flere andre forhold i høringen. Det gjelder arbeidsgiveransvar, antall nivåer i Den norske kirke, finansiering m.m. Kommentarer til kriterier for soknestørrelse: Det kan godt være flere kirker i ett sokn Det bør holdes gudstjeneste i soknet alle søn- og helligdager, men ikke nødvendigvis i alle kirkene i soknet Det trenger ikke være absolutte kriterier for gravplasser i alle sokn Det kan ikke settes absolutte krav til avstander, fordi det er så store forskjeller i landet Det bør sikres nødvendig kompetanse i alle sokn (representert ved menighetsråd og fellesråd) med trosopplæring og diakoni, og til å ivareta forvaltning av personal, drift, bygninger, gravplasser Soknene bør ha fast prestetjeneste og en daglig leder Menighetsråd er det organet som er best egnet til, i samarbeid med de ansatte, å jobbe med rekruttering og oppfølging av frivillige medarbeidere, også rekruttering til menighetsråd Soknene kan godt være store, for å sikre nødvendig kompetanse. Så kan det være menighetsutvalg, som jobber tettere på det lokale menighetslivet, knyttet til en kirke 6. Bør ordningen med to organer for soknet (menighetsråd og fellesråd) videreføres? Det er likevel mulig å gi menighetsrådene større innflytelse over økonomi og andre forhold, dersom rådene ønsker det, innenfor dagens ordning. 7. Hvis ordningen videreføres: På hvilket nivå bør fellesorgan for flere sokn ligge (kommunenivå eller annet nivå, for eksempel prosti eller bispedømmenivå)? I de fleste tilfeller (forbehold om store geografiske forskjeller i landet) bør det ligge på tilnærmet prostinivå eller kommunenivå, dersom kommunereformen ender opp med tilstrekkelig store enheter. 8. Hvis ordningen videreføres: Bør det gjøres endringer i oppgavefordelingen mellom menighetsråd og fellesråd? Menighetsrådet bør fortsatt ha virksomhetsansvaret i soknet. Det er mulig å gi menighetsrådet utvidet ansvar og myndighet i økonomiske forhold, ved at fellesrådet delegerer økonomiansvar for flere forhold, med unntak av lønnsmidlene. 9. Bør all virksomhet i soknet underlegges styrings- og ledelsesansvaret til soknets organer?
3 10. Hvordan bør daglig ledelse for virksomheten i soknet organiseres? Det bør være en daglig leder i soknet, og denne må være tilsatt i soknet. Det forutsetter felles arbeidsgiver, dersom en prest skal være daglig leder. Vi har ingen prinsipielle innvendinger mot at en prest kan være daglig leder, dersom denne har kompetanse på ledelse. Med de rekrutteringsutfordringene vi ser på prestesiden framover, håper vi at det ikke blir mange prester som velger andre stillinger. 11. Hvilken rolle bør biskopen ha i en framtidig kirkeordning? Biskopen bør ha tilsyn overfor alle ansatte, menighetsråd og frivillige i soknene. Biskopen bør ikke være arbeidsgiver for andre enn de han har i sin stab, men har mulighet til å uttale seg i tilsettingssaker av vigslede medarbeidere. Biskopen skal vigsle medarbeidere, og kan også trekke tilbake vigslingen. I tillegg bør biskopen være et kraftsentrum, med en stab sammen med seg, for inspirasjon, godkjenningsinstans for planer (diakoni, kirkemusikk, trosopplæring, gudstjenesteliv m.m.), fronte bispedømmet som attraktivt sted å søke stilling, arrangere ulike fagsamlinger, lede gjennom prostene og gjennom visitaser m.m. 12. Hvilke virkemidler bør biskopen ha for å kunne ivareta tilsynet på en god måte? Biskopen fører tilsyn med uttalelse ved tilsetting av vigslede, gudstjenesteforordning, godkjenning av lokale planer, forvaltning av nasjonale tilskudd, kirkebygg, fagsamlinger, vigsling/ordinasjon og i ytterste konsekvens tilbaketrekking av ordinasjon/vigsling. 13. Hvordan bør utpeking av biskoper skje i en framtidig kirkeordning? Som i dag. 14. Bør bispedømmerådet opprettholdes som rådsorgan på bispedømmenivå, og hva skal i så fall være bispedømmerådets rolle i kirkestrukturen? Vi mener bispedømmerådet som demokratisk, valgt organ bør avvikles. 15. Hvilke oppgaver bør i så fall legges til bispedømmerådet? Ingen, jfr. svar på nr Bør alle ansatte ha den samme arbeidsgiver og hvilket organ bør det i så fall være? Alle som arbeider lokalt må ha samme arbeidsgiver. Vi trenger et felles utgangspunkt for å jobbe mot felles mål, strategi og felles forpliktelse. Organet bør være et fellesråd på prostinivå der kommunenivå blir for lite, avhengig av resultatene av kommunereformen. 17. I hvilken grad bør arbeidsgiverfunksjoner fordeles på de ulike organer? (Biskopen regnes i denne sammenheng som et organ) Biskopen kan ha arbeidsgiveransvar for de tilsatte i biskopens stab. Ellers må alle lokalt ansatte ha daglig leder i fellesrådet som arbeidsgiver. 18. I hvilken grad bør det åpnes opp for lokale og regionale variasjoner i organiseringen av arbeidsgiveransvaret?
4 Ikke i noen grad. Dersom kommunene og dermed fellesrådene ikke blir store nok for en forsvarlig kompetanse, må man slå seg sammen med andre gjennom vertsfellesråds- eller prostimodellene. 19. Hvordan bør man på best mulig måte ivareta særpreget til prestetjenesten og andre vigslede tjenester? Prosten bør være faglig leder og veileder for prestetjenesten i sitt område (fellesråd/justert prostinivå). Ledelsen må skje innenfor de økonomiske rammer som gjelder for virksomheten, og skje i kontakt med biskopen. For øvrig gir tjenesteordning, gudstjenesteforordning og andre planer føringer for hvilke rammer selvstendigheten utfoldes innenfor. 20. Har høringsinstansen synspunkter på Kirkemøtets rolle i kirken? Kirkemøtet må arbeide for helheten i både den lokale og nasjonale kirken. Dette blir spesielt viktig når Kirkemøtet også skal fordele økonomiske ressurser. Det er viktig at Kirkemøtet tar hensyn til hvem som skal betale regningen, når de fatter vedtak som får økonomiske konsekvenser. 21. Har høringsinstansen synspunkter på hvordan Kirkemøtet skal settes sammen? Med vårt svar på spørsmål 14, hvor vi foreslår at bispedømmerådet avvikles som valgt organ, betyr det at Kirkemøtet må settes sammen på en annen måte. Det bør være en enklest mulig ordning for valget, og menighetsrådene bør involveres. 22. Har høringsinstansen synspunkter på Bispemøtets oppgaver og rolle i kirkeordningen, herunder forholdet til Kirkemøtet og Kirkerådet? Nei. 23. Har høringsinstansen synspunkter på spørsmålet om ledelse av biskopene? Biskopene bør ledes av preses i organisatoriske spørsmål. Både biskop m/stab og preses m/stab bør tjenestemessig være tilsatt av Kirkerådet. Biskopene må sammen komme frem til felles kjøreregler i prosedyrespørsmål, regelverk m.m., men teologisk må hver biskop stå fritt. 24. Har høringsinstansen synspunkter på Kirkerådets funksjon og sammensetning? Kirkerådet bør settes sammen av representanter for alle bispedømmene og i tillegg sikres balanse når det gjelder kjønn og alder. Kirkerådet står ansvarlig overfor Kirkemøtet. Det trenges en tydeliggjøring av ansvars-og oppgavefordeling mellom Kirkerådet og Kirkerådets sekretariat i en ny kirkeordning. 25. Bør ordningen med egen lærenemnd videreføres, og hvilken funksjon skal en slik nemnd i så fall ha? Vi synes bispemøtet, utvidet med en representant for hvert av de teologiske og diakonale lærestedene, bør være lærenemnd. 26. Har høringsinstansen synspunkter på hvordan ansvaret for samisk kirkeliv skal ivaretas i en fremtidig kirkeordning?
5 Som i dag. 27. Har høringsinstansen synspunkter på hvordan ungdomsdemokratiet og Ungdommens kirkemøte skal ivaretas i en fremtidig kirkeordning? Det er viktig å gi ungdom i kirken en tydelig stemme. Det bør ikke fastsettes i kirkeloven, som forventes å bli en kortfattet rammelov. Ungdomsdemokratiet bør regelfestes av Kirkemøtet.