Prognosefrit tv: DR og TV 2 dækkede valgaftenen flot med respekt for det kommunale demokrati - politiken.dk
Ask Rostrup havde lært lektien efter fadæsen i 2013. Årets dækning af kommunalvalget var helt prognosefri.
Ask Rostrup havde lært lektien efter fadæsen i 2013. Årets dækning af kommunalvalget var helt prognosefri. Foto: DR
Han har tidligere blandt andet været chefredaktør på Information og lytter- og seerredaktør i DR. Formand for Foreningen for Undersøgende Journalistik 2005-2012
Mediernes dækning af de kommunale valgkampe fik sat fokus på de store forskelle på det kommunale danmarkskort – og mens stemmerne blev talt op, fangede tv-kanalerne de lokale dramaer, skriver Jacob Mollerup i denne mediekommentar.
Den øvelse kulminerede med en landsdækkende prognose klokken 20.00, som blev kommenteret af eksperter og flere landspolitikere. Daværende statsminister Helle Thorning præsterede endda at holde en tidlig tabertale på et grundlag, der viste sig at være misvisende, da stemmerne var talt op.
Med den forhistorie var tv-valgaftenen ved kommunalvalget 2017 på både DR og TV 2 bygget på særlig stor respekt for det kommunale demokrati. Og med fokus på de enkelte kommuner og alle deres forskelligheder og med et imponerende antal reportere i spil landet rundt. Selv under DR’s landsdækkende tv-dækning – der ikke som TV 2 kunne trække på regionale kanaler – lykkedes det at komme virkelig godt rundt i et foranderligt kommunalt landskab.
Statsminister Lars Løkke Rasmussen holdt sig til netop den drejebog og ventede til kort før midnat, før han kommenterede valget på trappen foran Venstres hovedkvarter i Søllerød. Aftenens tv-prioritering blev understreget, da DR 1/DR 2 kort efter klippede væk fra en talende statsminister for at stille om til Sønderborg og Esbjerg!
Som Løkke således også de andre partiledere. De fleste af dem havde deltaget i den kommunale valgkamp, men holdt sig pænt i baggrunden på valgaftenen.
Da Ask Rostrup på valgaftenen i 2013 præsenterede landsprognosen på DR 1 klokken 20, forklarede han om tallene: »Der er også en vis statistisk usikkerhed, men de plejer at ramme pænt inden for rammen alligevel«.
Det skulle den ellers så troværdige vært selvfølgelig aldrig have sagt. Men man må sige, lektien er lært. Valgaftenen 2017 var helt prognosefri, og da de første landstal (alene baseret på optalte stemmer) dukkede op på DR 1-skærmen havde Ask Rostrup iført sig sproglige seler og livrem: Han kommenterede uhyre forsigtigt » … med alle de forbehold, jeg kan komme i tanker om«, sagde han.
Det bedste ved 2017-modellen var, at fraværet af prognoser og tidlige udlægninger af landstendenser kun gjorde dækningen mere spændende og relevant.
En fair vurdering af den samlede valgdækning i de lokale, regionale og landsdækkende medier kræver grundigere analyser. Men flere tendenser er til at få øje på:
For det første var dækningen af 2017-valget et spring fremad for den databaserede journalistik og for flere solide overblik over det kommunale Danmark. Mange flere medier – med blandt andet DR og Altinget i førerfeltet – havde indset, at sammenligninger af kommunernes grundvilkår og deres prioriteringer af skoler, ældre, børneinstitutioner kan give vælgerne nyttig indsigt i de politiske forskelle.
Valgdeltagelsen blev med 70,8 procent kun marginalt mindre end ved valget i 2013. Men samtidig peger undersøgelser på, at en stor vælgergruppe mener, at beslutningerne er rykket langt væk fra dem. Skal man for eksempel tro analysefirmaet Moos-Bjerre (debatindlæg bragt i Politiken 21.11.), mener 43 procent, at de ikke har indflydelse på udviklingen i deres kommune. Der er med andre ord et stort arbejde for politikere og medier i at sikre gennemsigtighed og engagement i de demokratiske processer.
Som Rasmus Kleis Nielsen fra Reuters Institute i Oxford beskrev det for et par år siden i bogen ’Local Journalism’: »Lokaljournalistik kan være forfærdelig. Den kan også være forfærdelig vigtig. Ofte er den en kombination«.
Mollerup: Historier om skatteunddragelser har bred appel, men risikerer også at skabe både vrede og modløshed