Justert per 3.10. 2018, Kortversjon til nettet 20.12.
Doktorgradsstudiets overordnede siktemål er å bidra til å styrke det vitenskapelige kunnskaps- # grunnlaget for lærerutdanningene og samtidig det vitenskapelige kunnskapsgrunnlaget for profesjonsutøvelse i skole, barnehage og andre læringsarenaer, som kulturskoler. På denne måten understøtter ph.d.-programmet egne utdanninger og bidrar samtidig til nasjonal og internasjonal utdanningsvitenskapelig forskning. Lærerutdanningene skal gi faglige og didaktiske kunnskaper og kvalifisere for profesjonsutøvelse. Både nasjonalt og internasjonalt har lærerutdanningene de siste tiårene vært preget av to trender: styrking av forskningstilknytningen og styrking av praksistilknytningen. I de siste norske reformene av lærerutdanninger for grunnskole og barnehage heter det at utdanningene skal være integrerte, profesjonsrettede og forskningsbaserte med høy faglig kvalitet. Utdanningene skal videre kvalifisere for forskningsbasert profesjonsutøvelse. Profesjonsrettingen av lærerutdanningene innebærer at de skal tilrettelegges helhet og sammenheng mellom teori- og praksisstudier, mellom fag og fagdidaktikk og mellom fag," slik det het i Kunnskapsdepartementets forskrift da grunnskolelærerutdanningene ble innført i 2010. Her forstås alle fag som Dette blir blant annet utdypet med at undervisningsfagene som tilsvarer skolefag skal omfatte fagdidaktikk, og at praksis og arbeid med grunnleggende ferdigheter skal være integrerte deler av fagene. Samtidig har pedagogikk og elevkunnskap status som det overordnede profesjonsfaget. Fagene som studeres i grunnskolelærerutdanningene, skal med andre ord skille seg fra fagene i disiplinbaserte studier ikke bare at fagdidaktikk integrert i fagene, men også gjennom at de studeres i en kontekst der sammenhengen mellom de ulike fagene, mellom faget og pedagogikk, mellom faget og praksis og mellom ulike tverrgående perspektiver som grunnleggende ferdigheter og kulturelt mangfold, vektlegges. I den etterfølgende reformen av barnehagelærerutdanningen framheves tilsvarende sammenhenger. Ønsket om en tydeligere profesjonsretting har her blant annet som konsekvens at fagene tenkes inn i større fag- eller kunnskapsområder, mer i samsvar med barnehagens rammeplan og kompetansen som en barnehagelærer skal besitte. I utviklingen av disse lærerutdanningene er det med andre ord lagt tydelig på at det er summen profesjonsretting askolens og barnehagens fag og pedagogikk og praksis som skal gi for profesjonsutøvelse i barnehage og skole. Fagene i lærerutdanningene må derfor utvikles som lærerutdanningsfag som er profesjonsrettede. Et formål med dette doktorgradsstudiet er å styrke forskningsgrunnlaget for en slik utvikling. Et forskningstyngdepunkt i programmet er humanistiske lærerutdanningsfag (musikk, norsk, engelsk og KRLE) og pedagogikk. Prosjekter springer ofte ut av problemstillinger som utforsker temaer relevante for lærerutdanning eller for profesjonspraksiser i barnehager, skole, voksenopplæring, høyere utdanning og kulturskoler. På tvers av de ulike områdene er tematikker knyttet til mangfold, inkludering og likeverd sentrale. Internasjonalt kan programmet plasseres innenfor "Teaching and Teacher Education" og som del av «Educational research». Fagdidaktiske problemstillinger i og på tvers av fag og problemstillinger knyttet til profesjonsrettet pedagogikk er relevante temaer for avhandlinger innenfor ph.d.- programmet.
Læringsutbyttet til kandidater som har fullført ph.d. i profesjonsrettede lærerutdanningsfag er resultat av arbeidet med avhandlingen, opplæringsdelen, deltakelse i et aktivt forskningsmiljø og de avsluttende doktorgradsprøvene (prøveforelesning og disputas). Læringsutbyttet er beskrevet i overensstemmelse med ph.d. (3. syklus) , fastsatt av Kunnskapsdepartementet i 2009 og seinere innlemmet som syklus 8 i . Det nasjonale fastsatt i Bolognaprosessen i 2005. Det sistnevntes beskrivelser av "Third cycle qualifications" ligger også til grunn for beskrivelsen av læringsutbytte i programmet. En kandidat med fullført doktorgradsstudium i profesjonsrettede lærerutdanningsfag skal ha følgende totale læringsutbytte definert i kunnskap, ferdigheter og generell kompetanse: KUNNSKAP Kandidaten ...
For å bli tatt opp på doktorgradsprogrammet må søkeren normalt ha: A. Lærerutdanning og mastergrad (hovedfag) i ett av programmets fagområder B. Mastergrad (hovedfag) i pedagogiske fag (for eksempel master i tilpasset opplæring, pedagogikk eller spesialpedagogikk) eller i fagdidaktikk med fordypning i ett av lærerutdanningsfagene som inngår i programmet.
Søkeren må ha en faglig bakgrunn. For søkere med utdanning fra en norsk utdannings- # institusjon, skal veid gjennomsnittskarakter på mastergradsstudiet normalt være B eller bedre. I tilfeller hvor hele eller deler av utdanningen er godkjent med bruk av karakterene BeståttIkke bestått, tas søkerne opp etter individuell vurdering. Søkere ikke har lærerutdanning eller har mastergrader (hovedfag) enn de som normalt er godkjent som grunnlag for opptak til programmet, kan tas opp etter særskilt vurdering. Det samme kan gjelde søkere med svakere karaktergrunnlag enn det som normalt kreves for opptak. Disse søkeme må dokumentere som meget sannsynlig at de vil kunne gjennomføre et doktorgradsstudium. Dersom det nødvendigkan det kreves tilleggs- # dokumentasjon av faglig nivå forprøve. Slike søkere kan om nødvendig også pålegges å ta kvalifiseringsfag og/eller tilleggsfag innen en tidsfrist. Disse inngår ikke i de formelle kravene for doktorgraden.
Forskerutdanningen er lagt opp slik at den skal kunne fullføres innen normert tidsramme er tre års fulltidsstudium. For kandidater som tilsettes i stipendiatstillinger i en fireårsperiode med 25 arbeidsplikt, fordeles doktorgradsstudiet over de fire årene. Doktorgradsstudiet har en opplæringsdel som inneholder emner tilsvarende 30 studie poeng. Opplæringsdelen skal være gjennomført og godkjent før avhandlingen innleveres.
Avhandlingen skal være et selvstendig, vitenskapelig arbeid som oppfyller internasjonale standarder innen fagområdet. Avhandlingen skal bidra til å utvikle ny faglig kunnskap og ligge på et nivå som tilsier at den vil kunne publiseres som en del av fagets vitenskapelige litteratur. Arbeidet med avhandlingen skal foregå under individuell veiledning. Doktorgradsstudenten skal ha jevnlig kontakt med sine og skal inngå i aktivt forskningsmiljø. Avhandlingen kan skrives som monografi eller være artikkelbasert. Krav til avhandlingen er beskrevet i og i .
Arbeid med internasjonalisering i tilknytning til ph.d.-programmet tar mange former. Forskergruppene og veilederteamenes internasjonale arbeid er grunnleggende både for å invitere stipendiater inn i internasjonale nettverk, men også i kraft av at man inviterer gjesteforskere og arrangerer seminarer og konferanser på campus. Flere forskergrupper har internasjonale professor-II-stillinger tilknyttet seg. Ph.d.-programmet tar imot internasjonale gjeste-ph.d.-studenter hvert år som deltar i opplæringsdelen og i forskergruppene. Valgemner kan dessuten tilbys i samarbeid med samarbeidspartnere i andre land. Alle emner har betydelig innslag av internasjonal faglitteratur og gjennomføres på engelsk ved behov. Tilgang til internasjonal faglitteratur er en vesentlig del av høgskolebibliotekets bistand til programmet. Arbeid med internasjonalisering i forbindelse med selve avhandlingsarbeidet kan ta ulike former. Det forventes at alle presenterer foreløpige resultater på internasjonale konferanser, workshops eller sommerskoler. Stipendiater som skriver artikkelbasert avhandling, oppfordres til å publisere minst én artikkel på engelsk eller i nordiske tidsskrift. Høgskolen har flere internasjonale samarbeidsavtaler om utveksling som stipendiatene kan bruke til kortere eller lengre opphold. Dessuten bistår internasjonalt kontor med å etablere nye avtaler i tråd med enkeltstipendiaters behov.
Doktorgradsutdanningen omfatter: Gjennomføring av et selvstendig forskningsarbeid under veiledning En godkjent opplæringsdel som også omfatter faglig formidling Deltakelse i aktive forskermiljøer, nasjonalt og internasjonalt Doktorgradsprøver (prøveforelesning og disputas) Oppbyggingen av programmet skal ivareta både bredde og fordypning. Opplæringsdelen ivaretar breddeperspektivene gjennom obligatoriske emner og kandidatenes arbeid med emnene (litteraturstudier og emnenes og vurderingsform). De obligatoriske emnene gir innsikt i sentrale og metodiske og i forskningsetiske problemstillinger samt i et utvalg temaer som belyser ph.d.-programmets særlige fokusOpplæringsdelen skal også gi erfaring med akademisk skriving og faglig formidling til ulike grupper og med både og samarbeid. Tematisk, teoretisk og metodisk fordypning ivaretas i programmet gjennom arbeidet med avhandlingen og de avsluttende doktorgradsprøvene.
understøtter avhandlingsarbeidet, valgemner i opplæringsdelen, kandidatens arbeid med å presentere eget arbeid i avhandlingsseminaret og deltakelse i nasjonale og internasjonale nettverk skal også bidra tilå understøtte kandidatens fordypning. Opplæringsdelen har et samlet omfang på 30 studiepoeng hvorav 22 studiepoeng er obligatoriske og åtte poeng valgemner. Stipendiatene kan velge blant de valgemnene høgskolen tilbyr, eller blant aktuelle ph.d.-kurs ved andre høyere utdanningsinstitusjoner, nasjonalt eller internasjonalt. Det kan søkes om innpass av deler av opplæringsdelen dersom tilsvarende krav er oppfylt ved en annen enhet eller institusjon som er akkreditert for ph.d.-studier. Høgskolens kurs kan tilsvarende også tilbys og tas av eksterne ph.d.-studenter. Valgemner tilbys under forutsetning av at det er tilstrekkelig antall påmeldte studenter. Hvis så ikke er tilfelle, og hvis det ikke tilbys tilsvarende, tilgjengelige kurs ved andre institusjoner, kan den enkelte doktorgradsstudent i samråd med og etter anbefaling fra hovedveileder gis anledning til å legge opp et lesekurs som veiledet selvstudium med pensum som er relevant for hver enkeltes faglige spesialisering og fordypning. Muligheten til å ta lesekurs skal godkjennes i hvert enkelt tilfelle av ph.d.-utvalget. Hver doktorgradsstudent gis maksimalt anledning til å få godkjent ett lesekurs. Kursenes krav til dokumentasjon vil normalt variere mellom dokumentasjonsformer som essay, rapport, kursoppgaver, øvelser, forberedt muntlig presentasjon eller annen forberedt faglig medvirkning i kurs. Dokumentasjonen kan legges fram på skandinaviske språk eller engelsk. Krav til faglig bestått nivå på kursdokumentasjonen skal være ekvivalent med karakteren B eller bedre.
KURSTYPE OMFANG OBLIGATORISK / VALGFRI A. 8 studiepoeng Obligatorisk B.
10 studiepoeng 6 studiepoeng obligatorisk, 4 studiepoeng selvvalgte C. 10 studiepoeng 6 studiepoeng obligatorisk 4 studipoeng slval D. 1 studiepoeng Obligatorisk E. 1 studiepoeng Obligatorisk Opplæringsdelen skal styrke den enkeltes grunnlag for arbeid med egen avhandling og gi bredde- # orientering innenfor sentrale og relevante forskningsteoretiske, -metodiske og -etiske temaer og problemstillinger.
I dette kurset skal kandidatene få videreutviklet sin innsikt i sentrale vitenskapsteoretiske og vitenskapsfilosofiske temaer og begreper, kunnskap om forholdet mellom vitenskap og samfunn, samt videreutvikle sin forståelse for relasjoner mellom vitenskap og normativitet, inklusive forskningsetikk. Kurset starter med en overordnet innledning som så blir fulgt av grundigere behandling av noen aktuelle vitenskapsteoretiske og -filosofiske posisjoner, retninger eller temaer, basert på lesning og drøfting av originaltekster i seminarer. Vitenskapsteoretiske og etiske problemstillinger som er av direkte relevans for kandidatenes ph.d.-prosjekter eller forskningsfelt, vil bli diskutert i seminarene. Mulige metodologiske føringer for og konsekvenser av ulike teoriposisjoner eller problemstillinger underlegges også kritisk drøfting. Hvilke teorier som blir tematisert, kan variere fra gang til gang. OBLIGATORISK EMNE (8 studiepoeng):
I denne gruppen inngår en obligatorisk del (6 studiepoeng) og en valgfri del (4 studiepoeng). Emnene skal ivareta og formidle den særegne profilen til forskerutdanningen samtidig som det gis muligheter for den enkelte til å arbeide med spesifikk teori og problemstillinger for å styrke arbeidet med egen avhandling jf. eksemplene på valgemner i tabellen. Forsknings-og profesjonsetiske emnene.
Også i denne kursgruppen er det en obligatorisk del (6 studiepoeng) og en valgfri del (4 studiepoeng). Utforskningen av problemstillinger som er relevante for ph.d.-studiet, baserer seg på innsikt fra ulike vitenskaper og bruker ulike metodologiske tilnærminger. Det obligatoriske emnet, har derfor som mål å gi en bredde, mens de valgbare emnene representerer en fordypning. Det obligatoriske emnet tematiserer kvalitative og kvantitative metoder, med vekt på deres anvendelse i forskning om profesjonsrettede lærerutdanningsfag. Metodologiskemetodiske og forskningsetiske problemstillinger som er av direkte relevans for kandidatenes ph.d.-prosjekter eller forskningsfelt, vil bli gjennomgått og diskutertDessuten retteoppmerksomhet mot hvordan ulike metoder er brukt i ulike studier. Mulige metodologiske føringer for og konsekvenser av ulike teoriposisjoner eller problemstillinger underlegges også kritisk drøfting. De valgfrie emnene skal gi grunnlag for en fordypning i ulike metodologiske og metodiske tilnærminger av spesiell relevans for doktorgradskandidatenes eget avhandlingsarbeid. Samlet skal de emene i denne kursgruppen dekke et bredt tilfang av både kvalitative og kvantitative metodiske tilnærmingsmåter, samtidig som en forskningsetisk dimensjon belyses. Gjennom emnene skal ph.d.-stipendiatene analysere metodiske og forskningsetiske spørsmål i et utvalg relevante studier og presentere og få diskutert metodiske problemstillinger i eget avhandlingsarbeid.
Avhandlingsseminaret gjennomføres som midtveis- og sluttseminar. Sluttseminaret gjennomføres seinest 2-3 måneder før innlevering. I midtveisseminaret legges det fram mellom 30 og 60 sider tekst og i sluttseminaret hele avhandlingsteksten, men med en særlig konsentrasjon om 100 sider. Det oppnevnes lesere utover stipendiatens veiledningsteam. Til midtveisseminaret brukes normalt en intern leser og til sluttseminaret normalt en ekstern leser. Seminardagene organiseres slik at ph.d.-studenten får en første erfaring med disputasrollen – med selv å legge fram egne resultat (skriftlig og muntlig) og med å forsvare en kritisk lesing av tekstutkast. Retningslinjene for de to evalueringene er beskrevet i Ph.d.-kandidaten skal få erfaring med å formidle temaer og resultater fra eget avhandlingsarbeid. I dette emnet skal stipendiaten legge fram resultater fra avhandlingsarbeidet sitt på minst én internasjonal vitenskapelig konferanse (formidling til andre forskere) og til minst en annen målgruppe. Dette sistnevnte formidlingsbidraget kan være såkalt brukerrettet. Det vil si at avhandlingen formidles til studenter eller ansatte i barnehage, skoler, lærerutdanning og utdanningssektoren for øvrig.
å diskutere mulig innovativ anvendelse av forskningsresultater med praksisfeltet. Som et alternativ til brukerrettet formidling kan man formidle allmennrettet eller poulærvitenskapelig, for eksempel i form av en aviskronikk. Formidling dokumenteres gjennom avholdte formidlingsoppdrag, avlagte kurs, konferanseinnlegg eller liknende som registreres i Cristin.
Seminaret er den sentrale arbeids- og undervisningsformen i opplæringsdelen. Seminarene skjer normalt som fysiske seminarer, men emner kan også gjennføres digitalt helt eller delvis. Seminarene inneholder forelesninger men også faglige diskusjoner og kritiske refleksjoner. Arbeidet med emnene forutsetter en høy grad av egeninnsats av ph.d.-stipendiateneEgeninnsatsen skjer både i form av forberedelser ved lesing av pensumlitteraturi form av aktiinvolvering på seminarene (dialog om tekster, deltakelse i faglige diskusjoner, refleksjoner, vurderinger og muntlige framlegg) og i form av etterarbeid for å få emnet godkjent. Alle emnene bruker Canvas som digital læringsplattform. Seminarene legges opp med en kombinasjon av selvstendig arbeid og samarbeid. Høgskolen vil også stimulere til at studentene bearbeider sine litteraturstudier og seminar- innholdet gjennom deltakelse i kollokviegrupper i forberedelse til og i forlengelsen av seminarene.