1. Innledning 1.1 Bakgrunnen for prosjektet 1.2 Undersøkelsen i korte trekk 1.3 Partene i prosjektet 1.4 Forutsetninger og begrensninger 2. Spørreskjema og pilotering 2.1 Tilpasning av spørreskjemaet 2.2 Oversettelse 2.3 Kognitiv testing 2.4 Pilotering 3. Fremgangsmåte og metode 3.1 Prosedyre for å samle inn data 3.2 Prosedyre for utvalget 3.3 Datainnsamling 4. Data og vekter 4.1 Registrering av data 4.2 Vekter 5. Personvern og etiske betraktninger 6. Kilder Vedlegg A. Variabler og spørsmål i spørreskjemaet Vedlegg B. Undersøkelsesdesign Vedlegg C. Fordelinger av beregnede vekter Vedlegg D.
Institutt for medier og kommunikasjon ved Universitetet i Oslo ønsket å gjennomføre en representativ undersøkelse av norske barns bruk av Internett, med supplerende spørsmål til foreldre. Alderen på barna i målgruppen var 9 til 17 år. Undersøkelsen er en del av en internasjonal studie, og gjennomføres i samarbeid med Justis- og beredskapsdepartementet. Den er delvis en gjentakelse av en undersøkelse som ble gjort i 2010. Undersøkelsen fra 2010 ble gjennomført i 25 land, og var kjent under navnet "EU Kids Online".
Norge er geografisk sett et mangfoldig land med en lang kystlinje og med store regionale forskjeller mellom urbane og rurale områder. Geografisk representativitet var derfor av sentral betydning da utvalgsdesignet ble planlagt. Den økonomiske strukturen, størrelsen og urbaniteten til kommunene i Norge ble sett på som svært viktige da kvotene i undersøkelsen ble fastlagt.
Den innledende rekrutteringen av respondenter ble gjort via telefon. Datainnsamlingen ble gjort ved at intervjuere fra Ipsos besøkte de rekrutterte respondentene, og la til rette for at barn og foreldre svarte på hver sin undersøkelse via nettbrett. Innholdet i undersøkelsen avhang i stor grad av barnets alder. Inndelingen var som følger:
Aldersgruppe 9-11 år: En betydelig kortere undersøkelse Aldersgruppe 12-15 år: Full undersøkelse, men uten enkelte av spørsmålene om seksuelt innhold Aldersgruppe 16-17 år:
Tidsbegrensninger var ikke klart bestemt, men lengden på intervjuene ble lagret under pilotstudien. En debatt i offentligheten om bruk av Internett blant mindreårige har pågått i Norge så vel som i mange andre land, men ikke i sterkere grad under feltperioden for vår undersøkelse enn i andre perioder i løpet av de siste ti årene. Typiske emner i debatten har vært mobbing, trusler, vold, porno, hatprat med mere.
1Utvalget inneholder barn som er født i årene 2000 til 2009. Dette betyr at noen av barna i undersøkelsen er 8 år gamle, og noen av barna er 18 år gamle.
Datoer for datainnsamlingen: Rekruttering: 23. april til 4. oktober 2018 Datainnsamling: 7. juni til 11. oktober 2018 Intervjutype: Rekruttering: Dataassistert telefonintervju (Computer assisted telephone interviewing, CATI) Selve intervjuingen: Dataassistert selvutfylling (Computer assisted self interviewing, CASI) Kontaktperson ansvarlig for undersøkelsen: Linn Sørensen Holst Seniorkonsulent Ipsos AS Karenslyst Allè 20 0278 Oslo, Norge linn.holst@ipsos.com Utvalgsmetode: Utvalgsoppsett stratifisert etter økonomiske måltall i kommunene, og antall barn i alderen 9 til 17 år i kommunene. Fordelingen av foreldres kjønn og utdanning på landsbasis ble tatt i betraktning under datainnsamlingen. Antall respondenter: 1001 barn av begge kjønn i alderen 9 til 17 år. Én av barnas foreldre/foresatte deltok i undersøkelsen i tillegg. Barn som ikke har brukt Internett i løpet av de siste tre månedene, inngikk ikke i undersøkelsen. Programvare: Spørreskjemaet til den innledende rekrutteringen ble laget ved hjelp av Dimensions, som er en del av programpakken SPSS. Deler av den grunnleggende strukturen i spørreskjemaet ble laget ved hjelp av Mipro (QuenchTec). Spørreskjemaene som barn og foreldre skulle fylle ut via nettbrett ble laget ved hjelp av Ipsos IField, som er en fullt ut integrert CAPI/CASI plattform. Spørsmål som var spesifikke for Norge: Undersøkelsen inneholdt noen spørsmål som var spesifikke for Norge. Disse spørsmålene dreide seg for det meste om sosiodemografiske data. Pilotering: Undersøkelsen ble testet på 8 barn med hver sin forelder. Hensikten med piloteringen var å undersøke lengden på intervjuet, samt oppdage eventuelle tekniske problemer. I tillegg var piloteringen en sjekk av etiske sider ved undersøkelsen, som for eksempel å sikre at svarene forble konfidensielle. Svarene fra piloteringen ble slettet umiddelbart etter piloteringen. Datainnsamling: Intervjuere fra Ipsos besøkte de rekrutterte respondentene, og la til rette for at barn og foreldre svarte på hver sin undersøkelse via nettbrett. Vasking av data/kvalitetskontroll: Datamaterialet ble studert og vasket før det ble sendt til oppdragsgiveren. Hans Petter Heggelund i Ipsos var sentral i vaskingen og kvalitetskontrollen av datamaterialet. Han var også sentral i arbeidet med å sikre kompatibilitet mellom den internasjonale og den norske utgaven av datamaterialet. Noen av de åpne svarene er modifisert i etterkant. Dette er gjort for å sikre anonymiteten til respondentene.
Innholdet i undersøkelsen ble fastlagt av Institutt for medier og kommunikasjon ved Universitetet i Oslo, i nært samarbeid med Ipsos. Universitetet i Oslo utarbeidet det første utkastet til spørreskjema. UiO og Ipsos diskuterte sammen de etiske sidene ved prosjektet.
Ipsos har gjort utvalget, datainnsamlingen og databehandlingen. Den aktuelle kontaktpersonen i Ipsos er Linn Sørensen Holst. Kontaktinformasjon er å finne i kapittel 1.2. Prosjektlederen ved UiO er:
Utvalget dekker kun private husholdninger. Mennesker som bor på institusjoner, er ikke tatt med i undersøkelsen. Barn som ikke snakker norsk er heller ikke tatt med i undersøkelsen. Under stratifisering og vekting måtte noen antakelser gjøres om sammensetningen av befolkningen i Norge.
Barn under 12 år svarte på et vesentlig kortere spørreskjema enn de eldre barna i undersøkelsen. Enkelte spørsmål med seksuelt innhold ble bare stilt til barn over 15 år. Personvernet til respondentene ble ivaretatt. Intervjuere og foreldre fikk ikke se svarene som barna ga.
Foreldre med lav utdanning er underrepresentert i undersøkelsen. Dette ble delvis av avhjulpet under datainnsamlingen, og dels justert for da dataene i undersøkelsen ble vektet.
Den ferdige datafilen (SPSS) basert på svar fra 1001 husholdninger inneholder 955 variabler i den norske versjonen, og 1172 variabler i den internasjonale versjonen. Hver linje i datafilen inneholder svar fra ett barn og én av barnas foreldre. Den komplette listen over variabelnavn i norsk og internasjonal versjon er å finne i Vedlegg A.
Alle spørsmål til barn og foreldre ble stilt på norsk. Undersøkelsen ble oversatt fra engelsk til norsk av oversettelsesbyrået Semantix (Semantix 2018). UiO og Ipsos har i tillegg kvalitetskontrollert oversettelsen.
Ingen særskilte kognitive tester ble gjort bortsett fra piloteringen.
En pilotversjon av undersøkelsen ble gjort med et utvalg på 8 barn og én av deres foreldre. Respondentene var barn av ansatte i Ipsos. Barna var i alderen 9 til 17 år. Hensikten med piloteringen var å undersøke:
Respondentene i pilotundersøkelsen kan ikke ansees som anonyme, og det understrekes sterkt at alle svar fra disse barna ble forkastet og slettet straks pilotundersøkelsen var ferdig. Målet med pilotundersøkelsen var å undersøke eventuelle praktiske problemer med datainnsamlingen, ikke innholdet i datamaterialet.
All rekruttering av respondenter ble gjort ved hjelp av dataassistert telefonintervju (Computer Assisted Telephone Interviewing, CATI). Alle foreldre mottok informasjon om undersøkelsen via e-post etter at rekrutteringen var ferdig. De ble deretter kontaktet via telefon, og eksakt tid for intervju ble avtalt. Intervjuere fra Ipsos besøkte de rekrutterte barna og foreldrene, fortrinnsvis hjemme hos respondentene, og la til rette for at barna og foreldrene besvarte hvert sitt spørreskjema via nettbrett (Computer Assisted Self Interviewing, CASI). Intervjuerne skulle være i samme rom som barna mens barna fylte ut spørreskjemaet. Foreldre skulle ikke være i samme rom som barna mens barna besvarte undersøkelsen. Intervjuerne delte ut skriftlig informasjon om undersøkelsen til barn og foreldre.
Kors og Politiet. Barna fikk vite at de kunne finne mer informasjon på disse nettsidene, og at de kunne rapportere uønskede eller skremmende hendelser på Internett.
Alle data ble samlet inn etter den samme prosedyren, og alle spørsmål i undersøkelsen ble behandlet på den samme måten.
Bisnode leverte et passende datagrunnlag som besto av 77224 adresser (Bisnode, 2018). 17165 adresser fra dette datagrunnlaget ble kontaktet. Av disse ga 3667 innledende samtykke. 2096 husholdninger fra denne gruppen ble antatt å være kvalifiserte respondenter, med barn i den aktuelle aldersgruppen 9 – 17 år. Alt i alt ble 1001 intervjuer samlet inn fra gruppen av kvalifiserte respondenter. Utvalget er oppsummert i tabell 3.1.
De 77 utvalgsregionene ble valgt ut basert på fordelingene av størrelse og økonomi i norske kommuner. Norske kommuner er delt inn i 7 regioner i henhold til den europeiske standarden NUTS2 (NUTS, 2018). Norske kommuner er også delt inn i 16 grupper i henhold til det norske klassifiseringssystemet KOSTRA (KOSTRA, 2013), som er basert på kommunenes størrelse og økonomi. De 7 regionene i NUTS 2 og de 16 gruppene i KOSTRA ble kombinert i 77 separate regioner kalt NUTRA. En detaljert beskrivelse er gitt i Vedlegg B. 12 eller flere respondenter var ventet i henhold til et proporsjonalt uttrekk i 24 av de 77 regionene i NUTRA. I disse 24 regionene ble tilfeldig utvalg gjort. Utvalget ble gjort slik at det var representativt for befolkningen i Norge, og proporsjonalt med antall barn mellom 9 og 17 år i utvalgsområdet. Se tabellene B.2a og B.2b. Den trinnvise utvalgsprosessen av respondenter fra det første datautvalget til kvalifiserte respondenter er oppsummert i tabell 3.2.
100.0 Det utvalgte barnet kunne ikke delta i undersøkelsen. 6 0.0 Den som tok telefonen, la på før det var mulig for intervjueren å beskrive undersøkelsen. 3848 22.4 Husholdningen hadde ingen barn i aktuell alder. 3511 20.5 Barnet bruker ikke Internett ofte nok. 47 0.3 Respondenten kunne ikke stille opp. Noen andre i husholdningen nektet å delta før utvelgelsen av respondent. 1043 6.1 Respondenten ble valgt ut, men noen andre i husholdningen nektet deltakelse. 530 3.1 Respondenten ble valgt ut, men barnet nektet å delta. 57 0.3 Respondenten ble valgt ut, men noen andre i husholdningen nektet deltakelse på vegne av respondenten. 57 0.3 Løfte om deltakelse ble brutt/Respondenten ønsket ikke å delta. 4385 25.5 Respondenten kunne ikke delta på grunn av problemer med språk eller kommunikasjon. 345 2,0 Respondenten var syk eller på ferie under feltperioden. 417 2.4 Respondenten kunne ikke delta av andre grunner. 790 4.6 Respondenten kunne ikke delta av ukjente/ikke oppgitte grunner. 33 0.2 12.
Antall barn i de kvalifiserte husholdningene er vist i tabell 3.3. Fordelingene på barnas alder og kjønn var viktige parametere i den kontinuerlige kontrollen av representativiteten i det innsamlede datamaterialet. Tabell 3.4 viser fordelingen av kjønn og alder til barna i de kvalifiserte husholdningene.
Tabell 3.4. Fordelingen på kjønn og alder blant norske barn født i tidsrommet 2000 – 2009.
Foreldres kjønn og utdanning ble også betraktet som viktige parametere i utvalget av representative adresser. Tilgjengelig statistikk for norske voksne i alderen 30 til 59 år ble betraktet som representativ for norske foreldre som hadde barn i alderen 9 til 17 år. Forholdet mellom den totale befolkningen i Norge og de kvalifiserte adressene er vist i tabell 3.5. Statistisk sentralbyrå (Statistikkbanken, 2018) er kilden til befolkningstallene i tabellene 3.4 og 3.5.
Tabell 3.5 viser at menn og kvinner med lav utdanning var underrepresentert i utvalget av 2096 kvalifiserte respondenter.
Insentivene for respondentene var som følger: Et universalgavekort på 200 kroner til foreldre i første halvdel av feltperioden. I andre halvdel av feltperioden ble beløpet økt til 400 kroner på grunn av tidspress i prosjektet.
Dataene ble samlet inn ved hjelp av nettbrett som hadde dataprogrammet Ipsos IField installert. Ipsos IField er utviklet av Ipsos for personlige intervjuer, og er i bruk over hele verden. Programmet behandler informasjon om eventuelle avbrudd fra respondenter, og har GPS-funksjon som bekrefter hvor intervjuet er gjennomført. Ipsos IField kan tilpasses slik at brukervennligheten ved selvutfylling for barn sikres.
Teamet av intervjuere var satt sammen som følger: Intervjuere som bare rekrutterte via telefon: 97 Intervjuere som bare samlet inn data ansikt til ansikt: 20 Intervjuere som arbeidet både via telefon og ansikt til ansikt:
Den faktiske tiden barna og foreldrene brukte på å besvare undersøkelsene via nettbrett er gjengitt i tabellene 3.6 og 3.7.
Alle svar ble samlet inn ved hjelp av programmet Ipsos IField. I løpet av feltperioden ble det kontrollert fortløpende at alle 77 regioner i NUTRA ble fylt med sine riktige kvoter, og at fordelingen på barnas kjønn og alder samt foreldres kjønn og utdanning var representativ. Det ble tidlig klart at foreldre med lav utdanning var underrepresentert i de innsamlede data, og foreldre med lav utdanning ble derfor prioritert mot slutten av feltperioden.
Den praktiske datainnsamlingen gikk bra, men til tider noe sakte fordi feltperioden var lagt til sommerferien i Norge. Til slutt forelå et datasett med intervju i 1001 husholdninger basert på 2096 kvalifiserte husholdninger.
Den geografiske fordelingen av norske innbyggere i alderen 18 år og over ble antatt å være en god tilnærming til fordelingen av foreldre til de utvalgte respondentene. Data for befolkningen i Norge og data for utvalget av 1001 respondenter i undersøkelsen er vist i tabellene 4.1, 4.2 og 4.3. Statistisk sentralbyrå (Statistikkbanken, 2018) er kilden til befolkningstallene.
Forholdstallene mellom befolkning (populasjon) og endelig utvalg er ganske jevne og representative når det gjelder geografi og barnas kjønn og alder. Kjønn og utdanning hos foreldre er derimot fordelt skjevt, med en underrepresentasjon av foreldre med lav utdanning i utvalget. Datamaterialet er derfor vektet, med en vektematrise som korrigerer for skjevheten i utdanning, og samtidig beholder representativiteten i geografi samt barnas kjønn og alder. Svar om utdanningsnivå fra rekrutteringsintervjuene ble brukt som basis for vektingen. Svar om foreldres utdanningsnivå fra de etterfølgende CASI-intervjuene er beholdt i datafilen. Vektematrisen er vist i tabell 4.4. Merk at befolkningstallene ikke summerer seg til samme totalbefolkning i de tre vektekategoriene. De prosentvise andelene er derfor brukt som parametere i vektealgoritmen.
Vektingen ble gjort ved hjelp av programmeringsspråket R. Programpakken (CRAN, 2018) inneholder en iterativ algoritme for proporsjonal vekting. Algoritmen ble tatt i bruk på det aktuelle datamaterialet med 1001 respondenter, og resulterte i 1001 vekter med verdier fra 0.3118 til 6.3162. Resultatene av vektingen er oppsummert i tabell 4.5.
Tabell 4.5. Resultater fra beregningen av vekter Algoritmen ga vekter med 157 unike verdier. De gjennomsnittlige vektene var som ventet mer ujevnt fordelt i kategorien 'Foreldres utdanning og kjønn' enn i de to andre kategoriene. Grafiske fremstillinger av vektfordelingene er vist i Vedlegg C. Det er verdt å merke seg ujevnheten i fargefordelingen i kolonnen merket 'Gruppe' i figur C.2. sammenliknet med figurene C.1 og C.3.
«EU-Kids Online 2018» er et forskningsprosjekt som omhandler sensitive tema og spørsmål. Prosjektet søker informasjon og svar fra mindreårige, og dette forsterker den etiske problematikken. Det var derfor viktig at feltarbeidet og den påfølgende databehandlingen ble gjort på en respektfull, etisk og konfidensiell måte.
I dette prosjektet har Ipsos overholdt etablerte standarder for personvern og etikk i vitenskapelige prosjekter, slik som Personopplysningsloven og Personvernforordningen (GDPR) (Personopplysningsloven, 2018, Datatilsynet, 2018). Ipsos er medlem av Norges Markedsanalyseforening og ESOMAR, som er den internasjonale sammenslutningen av markedsanalytikere (ESOMAR, 2016). Det er derfor obligatorisk for Ipsos å følge de regler og retningslinjer for det som betraktes som god markedsanalyse. Ipsos Norge er sertifisert i henhold til ISO 9001:2015: Quality Management System og ISO 20252:2012: Market, opinion and social research. ISO-sertifiseringen 20252:2012 er rettet mot forskning på markeder og meninger, med spesifikke krav til prosjektstyring og kvalitetskontroll.
Ipsos har i tillegg fulgt de retningslinjer som er utarbeidet av Den nasjonale forskningsetiske komité for samfunnsvitenskap og humaniora (NESH). Prinsippene om informert samtykke og konfidensiell behandling er sentrale i disse retningslinjene. Hver deltaker i undersøkelsen skulle få informasjon om undersøkelsen som er så fullstendig at hver deltaker skulle bli i stand til å beslutte om han eller hun ville delta eller ikke. Et eventuelt samtykke skulle være . Samtykket skulle være helt frivillig, og enhver deltaker kunne trekke seg fra undersøkelsen på ethvert tidspunkt uten å måtte oppgi noen grunn. Uttrykkelig samtykke betyr at enhver deltaker måtte gjøre noe aktivt for å delta, for eksempel signere på et papir eller trykke på en tast. Informert samtykke betyr at enhver deltaker skulle forstå hensikten med undersøkelsen, og hvilke konsekvenser det hadde for deltakeren å delta. Det aktuelle prosjektet behandler sensitiv informasjon gitt av mindreårige, og derfor var aktivt samtykke fra foreldre eller foresatte nødvendig.
Konfidensiell behandling betyr at enhver deltaker skulle være sikker på at all informasjon ble behandlet på en fortrolig måte, og at ingen individuell deltaker kunne identifiseres i den påfølgende analysen av datamaterialet. I og med at tematikken er sensitiv og at målgruppen er sårbar, så var konfidensiell behandling særlig viktig i dette prosjektet.
Det ble innhentet informert samtykke fra både foreldre og barn før intervjuet fant sted.
spørreskjemaet. Deltakerne ble informert om at de kunne avbryte intervjuet til enhver tid, og at spørsmål kunne utelates dersom deltakeren ønsket det.
Alle som arbeider i Ipsos har signert på en kontrakt om konfidensialitet som en del av arbeidskontrakten. Intervjuerne som jobbet med prosjektet har i tillegg undertegnet en konfidensialitetsavtale som gjaldt spesielt for "EU Kids Online 2018". Alle foreldre og barn som deltok i undersøkelsen ble informert om at resultatene fra undersøkelsen ble behandlet konfidensielt og avidentifisert. Det ble inngått en databehandleravtale mellom Universitetet i Oslo og Ipsos. All informasjon som Ipsos har om foreldre og barn vil bli slettet når undersøkelsen er ferdig. Konfidensialitetsavtalen forplikter alle intervjuere til å slette all informasjon de måtte ha om foreldre og barn.
Intervjuerne ble instruert om å ikke se på barnas svar i spørreskjemaet. Foreldre fikk ikke lov til å være i samme rom som barna mens barna besvarte undersøkelsen. Foreldrene fikk heller ikke se svarene som barna hadde gitt.
For å unngå identifisering av foreldre og/eller barn, så ble noen av svarene på de åpne spørsmålene fjernet eller endret i datafilen. Endringene i de åpne spørsmålene er vist i tabell 5.1. Tabellen viser at endringer var nødvendig i langt flere tilfeller i voksnes svar enn i barnas svar.
Nå er undersøkelsen ferdig. Tusen takk for at du tok deg tid til å svare på undersøkelsen. Hvis du har noen kommentarer til hvordan det var å svare på undersøkelsen eller til det undersøkelsen handlet om, kan du skrive disse her: 3 Respondenten har oppgitt eget navn eller navnet på hjemstedet @OPEN: Hva jobber du med? 41 Beskrivelsen av jobben er for spesifikk (Navnet på bedriften kan for eksempel være oppgitt). @OPEN: Hva jobber den andre forelderen i husstanden med?
I konfidensialitetsavtalen som intervjuerne skrev under på, var det tydelig opplyst at intervjueren skulle rapportere mistanke om overgrep eller omsorgssvikt mot barn til Barnevernet eller andre aktuelle norske myndigheter.
til norsk lov. Hver intervjuer ble rådet til å kontakte prosjektleder eller nærmeste leder i tilfeller der det forelå mistanke.
Ingen tilfeller av mistanke om overgrep mot barn eller omsorgssvikt ble rapportert til Ipsos.
Audun Langørgen, Sturla A. Løkken, Rolf Aaberge: Gruppering av kommuner etter folkemengde og økonomiske rammebetingelser (2013). http://www.ssb.no/offentlig-sektor/artikler-ogpublikasjoner/_attachment/225199?_ts=14ce4c230d0. Bisnode – Data driving you forward (2018) https://www.bisnode.no/ CRAN (2018) The R package https://cran.r-project.org/web/packages/anesrake/index.html
En fullstendig liste med variabler i undersøkelsen er gitt i en vedlagt Excel-fil.
I undersøkelsen forsøkte vi å nå respondenter over den fulle spennvidden av demografisk, geografisk og økonomisk variasjon. Vårt mål var å gjøre en undersøkelse som var statistisk representativ: Svarene fra respondentene i undersøkelsen skulle samsvare med svar fra hele populasjonen som ble undersøkt. Variasjonen blant respondentene kan deles inn i to kategorier: Individuell variasjon: Alder, kjønn, husstandsinntekt, antall barn (eller søsken) Kollektiv variasjon: Kommunal beliggenhet og økonomi Vår strategi var å behandle den kollektive variasjonen i det eksperimentelle oppsettet, og å samle data om den individuelle variasjonen i løpet av feltarbeidet. Den geografiske variasjonen blant regioner i Norge er systematisert i henhold til den europeiske standardkoden NUTS () som brukes av Eurostat til forskjellige typer statistikk (Eurostat, 2018). NUTS-systemet er hierarkisk, med en struktur for Norge som er slik: NUTS 1: Norge som en enhet NUTS 2: Norge delt i 7 regioner NUTS 3: De 19 fylkene i Norge Den økonomiske variasjonen blant norske kommuner er systematisert i den norske klassifiseringen KOSTRA (). KOSTRA (KOSTRA, 2013, Helsenorge.no, 2014) ble opprettet i 1995. Systemet er basert på digital rapportering fra hver kommune til Statistisk sentralbyrå (SSB, 2018). Kommunene er klassifisert på følgende vis: Befolkning: Små kommuner har færre enn 5000 innbyggere, Mellomstore kommuner har mellom 5000 og 19999 innbyggere Store kommuner har over 19999 innbyggere Bundne kostnader pr. innbygger: Dette er kostnader som må til for å innfri lovpålagte oppgaver og minstestandarder. Kostnadene deles inn i lave, middels og høye. Frie disponible inntekter pr. innbygger, dvs. de inntektene som kommunene disponerer etter at de bundne kostnadene er dekket. Inntektene deles inn i lave, middels og høye. Ekstra kategorier inneholder de største byene og kommunene. De 16 KOSTRA-gruppene av kommuner er vist i tabell B.1. Målet for undersøkelsen var å nå 1000 husholdninger i Norge, med intervju av ett barn i aldersgruppen 9 til 17 år, samt intervju av én forelder/foresatt. Disse husholdningene ble valgt fra en proporsjonal inndeling basert på NUTS 2 og KOSTRA for å gjøre utvalget representativt. Tabellene B.2a og B.2b kartlegger alle KOSTRA-gruppene innen de 7 NUTS 2-regionene. Merk at de to tabellene bare viser kombinasjoner av NUTS 2 og KOSTRA som eksisterer i virkeligheten. Det er for eksempel ingen kommuner i NUTS 2-region 2 som hører til KOSTRA-gruppe 8. Antall barn mellom 9 og 17 år er funnet på nettsidene til Statistisk sentralbyrå (Statistikkbanken, 2018).
Liten Middels Lav 25 Liten Middels Middels 62 Liten Middels Høy 37 Liten Høy Lav 7 Liten Høy Middels 40 Liten Høy Høy 55 Middels Lav Lav 31 Middels Lav Middels 27 Middels Lav Høy 0 Middels Middels Lav 33 Middels Middels Middels 43 Middels Middels Høy 12 Store kommuner unntatt Oslo, Bergen, Trondheim og Stavanger 46 Bergen, Trondheim og Stavanger 3 Oslo 1 De 10 kommunene som har de høyeste frie disponible inntekter pr.
Tabellene B.2a og B.2b viser 77 forskjellige strata av kommuner. Alle kommuner i hvert stratum har samme NUTS 2-region og samme KOSTRA-gruppe. Alle kommuner innen ett og samme stratum kan dermed betraktes som ekvivalente når det gjelder kollektiv variasjon. Et proporsjonalt utvalg av 1000 husholdninger fra de 77 strata vil dermed ha en høy grad av geografisk og økonomisk representativitet. Kolonnene som er merket 'Kontaktet', 'Samtykke mottatt', 'Samtykke og kvalifisert' og 'Oppnådd utvalg' samsvarer med de fire øverste linjene i tabell 3.1.
De 1001 husholdningene i undersøkelsen har alle fått hver sin vekt basert på geografisk plassering (NUTS2 region), foreldres kjønn og utdanning samt barnets aldersgruppe. Figurene C.1, C.2 og C.3 viser fordelingene av alle 157 unike vektverdier gruppert etter geografisk region, foreldres kjønn og utdanning, og barnas alder. Figur C.1:
NO_c_QA9: Skalaen er i henhold til det norske spørreskjemaet (1-10 = Topp til bunn) NO_c_QH1: Skalaen er i henhold til det norske spørreskjemaet (1-10 = Topp til bunn)
Andre spørsmål som ikke finnes i den internasjonale listen over koder, er å finne på slutten av datafilen. De har fått forstavelsen NO_.
Følgende variabler har forskjellige filtre i det engelske spørreskjemaet (master) og det norske spørreskjemaet:
Det engelske spørreskjemaet (master) hadde følgende filter knyttet til variabler med navn QF22: FILTER: If "yes" (= «A few times», «At least every month», «At least every week», «Daily or almost daily to question») to option QF21-b, ask the questions below (else skip to question QF28). Det norske spørreskjemaet har følgende filter knyttet til variablene med navn QF22: FILTER: Dersom «ja» (= «Minst hver måned», «Minst hver uke», «Daglig eller nesten daglig») er svart på spørsmål QF21-b, still spørsmålene gitt under (ellers: hopp til spørsmål QF28).
Dette påvirker også de påfølgende variabler (de som har svart «Noen få ganger» på QF21-b har ikke fått disse spørsmålene stilt):
Denne informasjonen finnes ikke i Vedlegg 1 i den internasjonale listen over koder.