FRIE PRÆDIKATIVER PÅ MODERNE FRANSK EN ANALYSE AF BRUGEN AF DET FRIE PRÆDIKATIV PÅ FRANSK OG DETS OVERSÆTTELSE TIL DANSK - PDF
FRIE PRÆDIKATIVER PÅ MODERNE FRANSK EN ANALYSE AF BRUGEN AF DET FRIE PRÆDIKATIV PÅ FRANSK OG DETS OVERSÆTTELSE TIL DANSK
Download "FRIE PRÆDIKATIVER PÅ MODERNE FRANSK EN ANALYSE AF BRUGEN AF DET FRIE PRÆDIKATIV PÅ FRANSK OG DETS OVERSÆTTELSE TIL DANSK"
1 FRIE PRÆDIKATIVER PÅ MODERNE FRANSK EN ANALYSE AF BRUGEN AF DET FRIE PRÆDIKATIV PÅ FRANSK OG DETS OVERSÆTTELSE TIL DANSK // Kandidatafhandling 80 normalsider typeenheder Afleveret Vejleder: Judy Skov Schulz Elisa Greve Kriegbaum Cand.ling.merc i fransk og kommunikation Department of International Business Communication Copenhagen Business School
2 Indholdsfortegnelse RESUME INDLEDNING PROBLEMFELT PROBLEMFORMULERING AFGRÆNSNING METODE TEKSTKORPUS AFHANDLINGENS STRUKTUR LÆSEVEJLEDNING VIDENSKABSTEORETISK TILGANG TEORI FRIE PRÆDIKATIVER Definition af et dansk frit prædikativ A. Drengsted-Nielsen (2012) Definition af et fransk frit prædikativ på dansk A. Rasmussen & Stage (1993) B. Pedersen et al. (1998) C. Nølke (1997) D Sammenfatning Definition af et fransk frit prædikativ på fransk A Riegel et al. (1994) B Grevisse (1993) C Le Goffic (1993) D Halmøy (2003) E Sammenfatning Delkonklusion OVERSÆTTELSE AF FRIE PRÆDIKATIVER To typer af frie prædikativer Korzens oversættelsesstrategier A Substantivsyntagmer B Adjektivsyntagmer C Participe présent-syntagmer D Participe passé-syntagmer E Absolutte konstruktioner af type Delkonklusion LUNDQUISTS OVERSÆTTELSESTEORI Lokale oversættelsesstrategier A Lån B Oversættelseslån C Ordret oversættelse D Ordklasseskift E Synsvinkelskift F Ækvivalens G Tilpasning Delkonklusion
3 4. ANALYSE MIN DEFINITION PÅ ET FRIT PRÆDIKATIV INTRODUKTION TIL ANALYSEN SUBSTANTIVSYNTAGMER L Express A Sammenfatning Top Santé A Sammenfatning Les Echos A Sammenfatning Delkonklusion ADJEKTIVSYNTAGMER L Express A Sammenfatning Top Santé A Sammenfatning Les Echos A Sammenfatning Delkonklusion PARTICIPE PRÉSENT-SYNTAGMER L Express A Sammenfatning Top Santé A Sammenfatning Les Echos A Sammenfatning Delkonklusion PARTICIPE PASSÉ-SYNTAGMER L Express A Sammenfatning Top Santé A Sammenfatning Les Echos A Sammenfatning Delkonklusion ABSOLUTTE KONSTRUKTIONER AF TYPE L Express Top Santé Les Echos Delkonklusion KONKLUSION PERSPEKTIVERING BIBLIOGRAFI LITTERATUR BIBLIOGRAFI TIL KORPUS APPENDIKS BILAG 1 2
4 Résumé L emploi d attribut libre en français et sa traduction vers le danois L objectif du présent mémoire est d étudier l emploi d attribut libre en français et sa traduction vers le danois sur le base de nombreux exemples provenant de textes de trois medias françaises : L Express, Top Santé et Les Echos. La motivation principale de l étude est la différence entre l emploi d attribut libre en danois et en français, ce qui pose des problèmes fondamentaux à l égard de la traduction. L étude est basée sur la théorie de l attribut libre en danois et en français, les procédés spécifiques de la traduction d attribut libre selon Hanne Korzen (1999, 2004) et les procédés générales selon Lita Lundquist (2010). De plus, je travaille sur la base de deux hypothèses : 1) L attribut libre se compose de différents types de syntagmes suivant les différentes médias et 2) L analyse pourrait montrer de nouvelles possibilités de traduction que celles proposées plus tôt par d autres grammairiens. L analyse montre que je peux affirmer les deux hypothèses. Tout d abord, L Express et Top Santé ont le plus de groupes participe passé tandis que Les Echos a le plus de groupes participe présent. De plus, les groupes nominaux sont ceux que sont le plus appliquées dans Les Echos tandis que les groupes adjectivaux et les constructions absolues du type 2 sont ceux qui sont le plus fréquents dans Top Santé. En outre, l analyse montre que le plupart des groupes participe présent viennent de Les Echos, tandis qu il y a d autant de groupes participe passé dans L Express comme dans Top Santé. Ensuite, l étude montre qu il y a des groupes nominaux, des adjectifs et des verbes particuliers qui sont bien appliqués dans les différents medias, parmi ceux-ci le groupe nominal plus forte baisse du Cac 40/plus forte hausse du Cac 40 dans Les Echos, le groupe adjectival riche en/pauvre en dans Top Santé et les verbes d opinion dans L Express et les Echos. Enfin, la construction absolue du type 2 est plus fréquente dans les textes concernant des exercices dans Top Santé. En ce qui concerne la traduction de l attribut libre vers le danois, je peux conclure que la proposition coordonnée est la solution la plus favorable, à la différence de la solution proposée par Korzen que soit la subordonné circonstancielle. Selon mon analyse, la subordonné circonstancielle est seulement à préférer quand l attribut libre exprime une valeur temporelle, conditionnelle ou concessive. En cas de valeur causale, je propose la proposition coordonnée avec la conjonction derfor. Parfois, l attribut libre peut aussi être transformé en un groupe nominal, une subordonné relative et traduite par une préposition. 3
5 1. Indledning Denne afhandling omhandler ledtypen frie prædikativer på moderne fransk. På Cand.ling.merc-studiet på Copenhagen Business School benytter vi Moderne fransk grammatik som den primære grammatik, og her defineres et frit prædikativ på fransk som: et sætningsled, som er løst knyttet til sætningens subjekt (undertiden dog også til sætningens objekt) (Rasmussen & Stage, 1993, 375) : 1. Divorcée depuis dix ans, j utilise encore le nom de mon ex-mari. (Rasmussen & Stage, 1993, 375). Ud fra ovenstående virker det umiddelbart som en nem opgave at definere et frit prædikativ på fransk, og afsnittet om frie prædikativer fylder da også kun lidt under en halv side hos Rasmussen & Stage. Selvom det kan synes nemt at beskrive et frit prædikativ på fransk, mener jeg alligevel, at ledtypen er en interessant størrelse at undersøge. Så vidt jeg kan se, er der nemlig ikke tidligere særlig mange, der har set på, hvordan et frit prædikativ rent faktisk bliver anvendt på moderne fransk. Professor ved Copenhagen Business School Hanne Korzen har forsket en del i det frie prædikativ på både dansk, fransk og engelsk og har i den forbindelse udgivet en artikelserie i Sproginstitutterne Tidsskrift Sprint på over 100 sider (Korzen, 1998, 1999, 2004). I sin forskning har Korzen bl.a. undersøgt, hvordan et frit prædikativ kan defineres, hvad det består af, hvad det lægger sig til, hvad det kan udtrykke, og endelig har hun fremsat en række oversættelsesstrategier for, hvordan ledtypen kan oversættes fra fransk til dansk. Ud over Korzen er der dog ikke så mange andre, der detaljeret har studeret det frie prædikativ på fransk. Derfor mener jeg, at det er relevant at undersøge nærmere. Min primære motivation for at skrive om netop frie prædikativer er, at ledtypen anvendes i langt større omfang på fransk end på dansk. Det er interessant, fordi det må betyde, at det franske sprog kan anvende frie prædikativer til at udtrykke forhold, som vi på dansk må anvende andre sætningskonstruktioner for at udtrykke. Denne forskel på de to sprog betyder endvidere, at der kan opstå problemer, når et frit prædikativ skal oversættes fra fransk til dansk, fordi det således ofte ikke er muligt at oversætte ledtypen direkte. Fra et oversættelsesperspektiv mener jeg altså også, at ledtypen er interessant se nærmere på. 1.1 Problemfelt Formålet med afhandlingen er derfor at skabe viden om, hvordan frie prædikativer bliver brugt på fransk, samt hvordan ledtypen kan oversættes til dansk. Denne viden er bl.a. relevant for autoriserede tolke og translatører, andre oversættere og franskstuderende på universiteter og handelshøjskoler, som ofte arbejder med 4
6 oversættelse fra fransk til dansk. Desuden er denne viden også relevant for personer, der blot skal læse og forstå en fransk tekst korrekt. Undersøgelsens resultater kan altså dels bruges til at forstå, hvordan frie prædikativer bliver brugt på fransk, dels som mulige løsningsforslag til, hvordan ledtypen kan oversættes fra fransk til dansk. 1.2 Problemformulering På baggrund af ovenstående har jeg valgt at formulere følgende problemformulering: Hvordan bliver frie prædikativer brugt i tre udvalgte franske medier, og hvordan kan ledtypen oversættes til dansk? Jeg har desuden valgt at arbejde ud fra to hypoteser: 1. Der er forskel på, hvilket materiale der udgør frie prædikativer i de forskellige medier. 2. Der findes andre løsningsforslag til at oversætte frie prædikativer end dem, som tidligere forskere foreslår. Som det fremgår af problemformuleringen, vil jeg altså undersøge, hvordan frie prædikativer bliver brugt på fransk, samt hvordan ledtypen kan oversættes til dansk ud fra tre udvalgte medier. Som nævnt har Korzen allerede undersøgt ledtypen i et bredt omfang. Min undersøgelse adskiller sig dog fra Korzens ved for det første at tage udgangspunkt i frie prædikativer på fransk, hvor Korzen både undersøger ledtypen på dansk, fransk og engelsk. Endvidere adskiller min undersøgelse sig fra Korzens, hvad angår det empiriske grundlag. Jeg har nemlig valgt at undersøge det frie prædikativ ud fra tre medier, der er indholdsmæssigt forskellige, hvor Korzen typisk har anvendt ét tema, nemlig dameblade som empiri til sin undersøgelse. Som det fremgår af hypotese 1, har jeg endvidere en forventning om, at frie prædikativer på fransk har forskelligt materiale alt efter hvilket medie, de optræder i. Jeg formoder nemlig, at forskelligt indhold, formidles forskelligt, og at dette fx kan afspejles i den måde, man anvender frie prædikativer på. Denne del om hvordan frie prædikativer anvendes på fransk, har Korzen ikke undersøgt, og her adskiller jeg mig altså fra Korzen. Som det fremgår af hypotese 2, har jeg også en forventning om, at frie prædikativer kan oversættes på andre måder end dem, som tidligere forskere foreslår. Det formoder jeg, fordi oversættelse er et enormt genstandsfelt, og der må derfor være mange måder at oversætte et frit prædikativ på, heriblandt måder som andre ikke har nævnt før. Min undersøgelse vil derfor munde ud i nye oversættelsesmuligheder for frie prædikativer på fransk. Her vil jeg dog understrege, at det ikke som sådan er mit mål med afhandlingen at lave en ny teori om ledtypen. I 5
7 stedet skal min undersøgelses resultater ses som forslag til, hvordan man kan forbedre de eksisterende løsningforslag. Her er Korzens formål i højere grad at definere et frit prædikativ og opsætte en række generelle regler for, hvordan det kan oversættes. På baggrund af disse forskelle mener jeg dermed, at denne undersøgelse vil bidrage med ny viden om ledtypen. 1.3 Afgrænsning I sin forskning har Korzen som nævnt også undersøgt frie prædikativer på engelsk og deres forhold til den danske og franske ledtype. Grundet min baggrund som franskstuderende vælger jeg dog kun at undersøge, hvordan frie prædikativer anvendes på fransk. Jeg vælger altså ikke at undersøge, hvordan frie prædikativer ser ud på engelsk. Desuden vil jeg i min analyse ikke give en detaljeret beskrivelse af det frie prædikativs indre opbygning, eller hvad det lægger sig til, medmindre det er relevant for den pågældende del af analysen. I min teorigennemgang (kapitel 3) vil jeg heller ikke behandle det frie prædikativs beslægtede ledtyper såsom attributiv, faste prædikativer, appositioner og adverbialer. Endelig vil jeg ikke foretage en tekst- /medieanalyse af de tre udvalgte medier. Jeg vil altså udelukkende analysere medierne ud fra, hvordan frie prædikativer på fransk bliver anvendt. Med hensyn til de grammatiske betegnelser, jeg bruger i denne afhandling, vil jeg afgrænse mig til at anvende den føromtalte grammatik for Cand.ling.merc-studiet på Copenhagen Business School, nemlig Moderne fransk grammatik (Rasmussen & Stage, 1993). I det følgende vil jeg præsentere den valgte metode, der skal ligge til grund for min undersøgelse. 1.4 Metode Formålet med denne afhandling er som sagt at undersøge, hvordan frie prædikativer bliver brugt på fransk i tre udvalgte medier, samt hvordan ledtypen kan oversættes til dansk. For at kunne besvare dette spørgsmål vil jeg foretage en kvalitativ analyse af en masse eksempler på frie prædikativer, som er hentet fra de tre udvalgte medier. Jeg vælger den kvalitative metode frem for den kvantitative, fordi den kvalitative metode ifølge Rasmussen et al. anvendes, når man ønsker en detaljeret viden om et emne (2006, 93). Kvalitativ metode handler altså om at forstå et emne frem for at måle det, og det er netop mit mål med afhandlingen at forstå og forklare, hvordan frie prædikativer anvendes på fransk, samt hvordan de kan oversættes til dansk (s. 93). Metodevalget betyder samtidig, at jeg ikke er interesseret i at undersøge frie prædikativers anvendelse, hyppighed og oversættelse i en målbar størrelse. Jeg er altså ikke interesseret i at undersøge, hvor mange gange et frit prædikativ præcist 6
8 forekommer på en given måde, hvor mange gange det kan oversættes på en given måde osv. Derfor vælger jeg kvalitativ frem for kvantitativ metode. Jeg vil dog understrege, at analysen vil indeholde mængdeangivelser for, hvordan frie prædikativer bliver anvendt, som fx halvdelen af mine eksempler er af denne type. Det vælger jeg at gøre for bedre at kunne vise, hvordan frie prædikativer bliver brugt forskelligt i min empiri. Den kvalitative metodes styrke er den kan tilpasses præcis til dét, man ønsker at undersøge. Metodens svaghed er dog, at den ikke kan bruges til at generalisere (s. 93). Min undersøgelse kan altså kun bruges til at skabe viden om, hvordan et frit prædikativ anvendes på fransk og kan oversættes til dansk ud fra min udvalgte empiri. Min strategi for den kvalitative analyse er, at jeg vil undersøge, hvilket materiale et frit prædikativ på fransk består af, hvad det udtrykker, samt hvordan det kan oversættes til dansk. Som analyseredskab vil jeg anvende teori om frie prædikativer, Korzens oversættelsesstrategier (1999, 2004) samt Lundquists generelle oversættelsesteori (2010).Jeg har endvidere valgt, at den globale oversættelsesstrategi for undersøgelsen er funktionel (Lundquist, 2010, 37). Det vil sige, at jeg tilsigter en oversættelse, der kan fungere i en ny kontekst til en ny modtagergrupper, altså på dansk til en dansk læser (s. 37). Det betyder, at oversættelsen af mine eksempler vil indeholde forklaringer om Frankrig og franske forhold, som en dansk læser ikke formodes at kende til. Desuden vil jeg efterstræbe en god mundret oversættelse til dansk, hvor det er budskabet og ikke de stilistiske virkemidler, der er det vigtigste. 1.5 Tekstkorpus Min analyse af frie prædikativer på fransk bygger på et tekstkorpus på ca. 250 eksempler, der er næsten ligeligt fordelt mellem de tre medier. De tre udvalgte medier er: L Express, Top Santé og Les Echos. Kilderne er alle tre franske faglitterære nyhedsmedier, der beskæftiger sig med hvert deres overordnede tema, nemlig politik, sundhed og økonomi. Jeg har valgt, at alle tre kilder skal være faglitteratur, fordi jeg vurderer, at den faglige vinkel er i tråd med den overordnede samfunds- /erhvervsorienterede ramme, man bevæger sig inden for som sprogstuderende på Copenhagen Business School. Derudover er kilderne valgt ud fra det kriterium, at de alle er skrevet på la langue courante, altså på et almindeligt fransk sprog. De kan således bruges til at undersøge, hvordan frie prædikativer bliver brugt på moderne fransk. Endelig har jeg valgt disse kilder, fordi jeg formoder, at tre forskellige kilder med tre forskellige hovedemner vil vise et bredt billede af, hvordan frie prædikativer bliver brugt på fransk. Jeg vurderer derfor, at L Express, Top Santé og Les Echos kan bidrage med mange forskellige eksempler på, hvordan et frit prædikativ anvendes på fransk. 7
9 I forhold til udvælgelsen af mine eksempler har jeg hentet eksemplerne fra L Express på mediets hjemmeside, express.fr. For at sikre at alle eksemplerne handler om L Express hovedtema politik, har jeg hentet dem fra artikler under fanen politique. Eksemplerne fra Top Santé har jeg hentet fra deres fysiske magasin. Top Santé er et månedsblad, der indeholder mange forskellige teksttyper, såsom artikler, produkttestere, træningsøvelser og madopskrifter. Jeg har ikke indskrænket min udvælgelse af eksempler til kun at omhandle én teksttype, da jeg er interesseret i at undersøge frie prædikativer ud fra de tre medier som helhed. Alle teksttyper fra Top Santé må derfor anses som relevante, da de alle hører til emnet sundhed. Endelig har jeg hentet mine eksempler fra Les Echos på mediets hjemmeside, Her har jeg hentet mine eksempler fra artikler under fanen bourse, således at jeg kun anvender børstekser og dermed er sikker på, at alle eksemplerne handler om økonomi. Selvom jeg har hentet mine eksempler fra to forskellige kanaler, idet eksemplerne fra L Express og Les Echos er fra internettet, og dem fra Top Santé er fra deres fysiske magasin, vurderer jeg ikke, at det spiller nogen rolle for min undersøgelse. Indholdet må nemlig formodes at have samme stilniveau og udtryksform på deres hjemmeside som i deres fysiske medie. 1.6 Afhandlingens struktur Afhandlingens struktur er som følgende: Først vil jeg gøre rede for afhandlingens videnskabsteoretiske tilgang (kapitel 2). Dernæst vil jeg præsentere den teori, som skal ligge til grund for min undersøgelse, nemlig teori om frie prædikativer, Korzens oversættelsesstrategier (1999, 2004) og Lundquists generelle oversættelsesteori (2010) (kapitel 3). Her vil jeg bl.a. undersøge, hvordan et frit prædikativ kan defineres på både dansk og fransk. Det vil jeg gøre ved at undersøge, hvordan udvalgte grammatikere tidligere har behandlet emnet på de to sprog. Jeg vil sammenligne disse definitioner og på baggrund af det komme med min egen definition på et frit prædikativ på fransk. Min analyse vil jeg således indlede med min egen definition, som så er den definition, der skal danne grundlag for min undersøgelse (kapitel 4). Herefter vil jeg foretage den kvalitative analyse af eksemplerne på frie prædikativer (kapitel 4) og endelig vil jeg opsummere specialet resultater i en konklusion, som medfører, at jeg kan besvare min problemformulering (kapitel 5). 1.7 Læsevejledning Da jeg både anvender litteratur på dansk og på fransk, har jeg valgt at citere direkte fra den franske originaltekst i de tilfælde, hvor en oversættelse vil få det skrevne til at miste sin betydning. Det gælder fx henvisninger til de forskellige grammatikere, hvor der nævnes franske navne på ledtyper eller syntagmer eller længere franske grammatiske forklaringer. Jeg har valgt at citere direkte i disse tilfælde, fordi nogle 8
10 grammatiske betegnelser eller forklaringer ikke dækker helt det samme på fransk som på dansk, og det kan derfor være svært at finde ækvivalente udtryk. De steder, hvor jeg citerer begreber og betegnelser direkte fra den franske litteratur, markerer jeg med kursiv. Alle eksempler vil desuden blive præsenteret som centreret tekst i kursiv og med fed skrift, så det er tydeligt for læseren, at det er denne størrelse, der behandles. I min teorigennemgang (kapitel 3) vil jeg henvise til de eksempler, jeg nævner fra grammatikker på samme måde som ved alle andre referencer i denne afhandling, nemlig ved at angive (forfatter, år, side). I min analyse vil jeg dog henvise til eksemplerne fra min empiri ved at angive, hvilket medie det er taget fra samt år eller dato. For overskuelighedens skyld vil jeg gennem hele afhandlingen nummerere alle eksempler på frie prædikativer Den tilhørende oversættelse vil således blive nummeret 1a-275a. De eksempler, som ikke har været brugt i selve afhandlingen, men som er typiske for mit samlede korpus er vedlagt i appendiks (Bilag 1). 9
11 2. Videnskabsteoretisk tilgang Som nævnt i kapitel 1 vil jeg indlede denne afhandling med at gøre rede for dens videnskabsteoretiske tilgang. Den videnskabsteoretiske tilgang skal forstås som den ramme, man arbejder inden for og har således betydning for, hvordan man opnår den ønskede viden med sin undersøgelse. Formålet med afhandlingen er som nævnt at skabe viden om, hvordan frie prædikativer bliver brugt på fransk, samt hvordan ledtypen kan oversættes til dansk. Jeg baserer min analyse på teori om frie prædikativer, Korzens oversættelsesstrategier for frie prædikativer (1999, 2004) og Lundquists generelle oversættelsesteori (2010). Afhandlingen har derfor en deduktiv tilgang, idet jeg på baggrund af en teoretiske forståelsesramme ønsker at undersøge et nyt materiale. Deduktion går nemlig ud på, at der sluttes fra almene regler til det enkelte tilfælde (Fuglsang, 2004, 30). Den deduktive tilgang skal ses i modsætning til den induktive tilgang, hvor man på basis af empirien (det enkelte tilfælde) forsøge at skabe en ny teori (almene regler) (s. 51). Som nævnt i kapitel 1 sigter undersøgelsen ikke mod at opbygge en ny teori for, hvordan frie prædikativer bliver brugt på fransk, men tilstræber derimod at undersøge nye eksempler, for på den måde at komme med forslag til at forbedre Korzens oversættelsesstrategier. Selvom jeg kommer med nye løsningsforslag, er min tilgang altså stadig deduktiv, idet jeg blot bruger empirien til at forklare noget nyt i teorien (Ankersborg, 2011, 88). Under den deduktive tilgang findes endvidere den hypotetisk-deduktive tilgang, hvor de valgte teorier bliver anvendt sammen med en eller flere opstillede hypoteser (Rasmussen et al, 2006, 51). Den hypotetisk-deduktive tilgang går ud på, at man undersøger sin empiri med en klar forventning om, hvad empiriens resultater vil vise (s. 51). Som nævnt i kapitel 1 bygger jeg min undersøgelse på to hypoteser, og min tilgang til undersøgelsen er derfor hypotetisk-deduktiv. Jeg vil altså i min analyse forsøge at svare på min problemformulering ved at be- eller afkræfte de to hypoteser. I natur- og samfundsvidenskaberne er den hypotetisk-deduktive tilgang traditionelt set knyttet til kvantitativ metode, hvor en række opstillede hypoteser bliver testet i form af spørgeskemaer, som resulterer i et målbart datasæt (Rasmussen, 2006, 51). Ifølge Olsens metodeforskning kan den deduktive tilgang dog også kombineres med den kvalitative metode, som jo udgør den valgte metode i denne afhandling. Når den deduktive tilgang anvendes sammen med kvalitativ metode, går metoden blot ud på, at man undersøger en problemstilling ud fra en teoretisk eller anden forforståelse (2002, 111). Derfor kan jeg sagtens kombinere den deduktive med den kvalitative metode, som jeg gør i denne afhandling. 10
12 I forhold til den deduktive tilgang er det vigtigt at holde sig for øje, at det er den teoretiske viden om emnet, der er styrende for, hvordan empirien analyseres (s. 68). Faren ved den deduktive tilgang er derfor, at man risikerer kun at lede efter forhold i empirien, som teorien siger (Rasmussen et al, 2006, 51). Derfor er det vigtigt at være opmærksom på, at der sagtens kan være brugbart materiale i empirien, som teorien ikke kan forklare. Det forhold er jeg opmærksom på, idet mine hypoteser lægger op til, at der dels er forskel på, hvilket materiale der udgør frie prædikativer i de forskellige medier, og dels at der er alternative løsningsforslag til, hvordan ledtypen kan oversættes til dansk. Selvom teorien er styrende for min analyse, er jeg altså åben over for, at min empiri kan give resultater, der ikke er nævnt i den anvendte teori. 11
13 3. Teori Som nævnt i kapitel 2 er min metode baseret på at analysere frie prædikativer på fransk og deres oversættelse til dansk ud fra et teoretisk grundlag. Formålet med dette kapitel er således at præsentere den teori, som skal ligge til grund for min undersøgelse. Teoripræsentationen vil bestå af en række definitioner på et frit prædikativ, Korzens oversættelsesstrategier (1999, 2004) samt Lundquists generelle oversættelsesteori (2010). Jeg vil indlede hver teoridel med en begrundelse for, hvorfor jeg har valgt denne teori samt, hvorfor den er relevant for min undersøgelse. 3.1 Frie prædikativer Jeg vil i dette afsnit give en række definitioner på, hvad et frit prædikativ er. Det er relevant med en begrebsdefinition på det, man ønsker at undersøge, fordi man således er sikker på, at man rent faktisk undersøger det, man ønsker at undersøge. Til begrebsdefinition har jeg valgt både at undersøge, hvordan et frit prædikativ ser ud på dansk, og hvordan et frit prædikativ på fransk afgrænses i både dansk og fransk litteratur. Jeg har valgt at undersøge, hvordan et frit prædikativ ser ud på dansk, fordi jeg jo vil undersøge, hvordan man kan oversætte ledtypen fra fransk til dansk. Som nævnt i kapitel 1 forekommer et frit prædikativ ikke særlig tit i det danske sprog, og derfor er det relevant at vide, hvornår den hhv. franske og danske ledtype har samme funktion og dermed kan oversættes direkte. Jeg har endvidere valgt at undersøge, hvordan et fransk frit prædikativ defineres på både dansk og fransk. Selvom Rasmussens & Stages definition, som jeg nævnte i kapitel 1, synes enkel, hersker der en del uenighed om, hvordan et frit prædikativ på fransk kan defineres. Ved både at undersøge hvordan et frit prædikativ på fransk bliver behandlet af danske og franske grammatikere, vil jeg få en mere nuanceret beskrivelse af ledtypen. Til at definere hvad et dansk frit prædikativ er for en ledtype, har jeg valgt at anvende Grammatik på dansk (Drengsted-Nielsen, 2012). Jeg har valgt netop denne grammatik, fordi værket indeholder et enkelt og systematisk overblik over den danske grammatik, samtidig med at den henvender sig til sprogstuderende på universitetsniveau. Endvidere vil jeg anvende de danske grammatikker Fransk grammatik (Pedersen et al., 1998), Moderne fransk grammatik (Rasmussen & Stage, 1993) og Fransk grammatik og sprogproduktion (Nølke, 1997) til at definere, hvad et frit prædikativ er på fransk. Som nævnt i kapitel 1 anvender vi Moderne fransk grammatik på Cand.ling.merc-studiet på Copenhagen Business School, og jeg har altså valgt netop disse tre grammatikker, fordi de hver især udgør den primære litteratur, der bliver brugt i grammatikundervisningen på franskstudiet på hhv. Københavns Universitet, Copenhagen Business School og Aarhus Universitet. 12
14 Til at definere et frit prædikativ på fransk ud fra den fransksprogede litteratur vil jeg anvende grammatikkerne Grammaire méthodique du français (Riegel et al., 1994), Le Bon Usage (Grevisse, 1993), Grammaire de la Phrase Française (Le Goffic, 1993) og Le gérondif en français (Halmøy, 2003). Jeg har valgt Riegel et al., Grevisse og Le Goffic, fordi de repræsenterer dele af den mest anvendte og anerkendte litteratur om fransk grammatik på fransk. De behandler alle tre de væsentligste dele af fransk grammatik med et stilniveau, der henvender sig til undervisere og studerende på universiteter og er derfor passende til en afhandling som denne. Endelig har jeg valgt Halmøys grammatik Le gérondif en français (2003). Den norske grammatiker Odile Halmøy har forsket betydeligt i sammenhængen mellem og forskellen på participe présent og gérondif. I sin grammatik diskuterer Halmøy, hvilken ledfunktion gérondif og participe présent kan udfylde, og som vi skal se senere kan et participe présent-syntagme være materialet til et frit prædikativ. Jeg mener derfor, at Halmøys grammatik kan bidrage med viden om ledtypen Definition af et dansk frit prædikativ A. Drengsted-Nielsen (2012) Drengsted-Nielsen definerer kort et frit prædikativ på dansk, som et prædikativ, der indgår mere løst i sætningen (2012, 42). Ifølge Drengsted-Nielsen angiver et frit prædikativ en beskrivelse af det sætningsled, det lægger sig til (s. 42). Prædikativet er løst, fordi det kan stå på forskellige pladser i sætningen. Det frie prædikativ kan rent semantisk være en vigtig del af sætningen, men rent grammatisk kan det godt undværes: 2. Lykkelige spillede drengene fodbold. 3. Børnene gik glade hjem. 4. Han drak vinen kold. 5. Træt udretter han ingenting. (Drengsted-Nielsen, 2012, 42). Som det fremgår af eksemplerne, består de frie prædikativer her af adjektiverne lykkelige, glade, kold og træt, som er mere løst knyttet til det sætningsled, de lægger sig til. Semantisk bidrager de med betydning til sætningen, men rent grammatik kunne de sagtens undværes: 2a. Drengene spillede fodbold. 3a. Børnene gik hjem. 4a. Han drak vinen. 5a. Han udretter ingenting. (Drengsted-Nielsen, 2012, 42). 13
15 Ifølge Drengsted-Nielsen er et dansk frit prædikativs funktion altså at give en nærmere beskrivelse til det sætningsled, det lægger sig til Definition af et fransk frit prædikativ på dansk A. Rasmussen & Stage (1993) Som allerede nævnt i kapitel 1 defineres et frit prædikativ på fransk i Moderne fransk grammatik som et sætningsled, der er løst knyttet til sætningens subjekt (undertiden dog også til sætningens objekt) (Rasmussen & Stage, 1993, 375). Grunden til at den del om objektet står i parentes er, at det langt fra er lige så hyppigt som, når det lægger sig til subjektet. Rasmussen & Stage forklarer endvidere, at det frie prædikativ er løst, fordi det ikke har nogen fast placering i sætningen (s. 375). Det kan således enten stå i sætningens forfelt eller i slutfeltet (s. 375). Rasmussen & Stage forklarer endelig, at materialet til et frit prædikativ på fransk oftest er et substativsyntagme, et adjektivsyntagme, et participiumsyntagme eller en absolut konstruktion af type 2 (s. 375). For overskuelighedens skyld vil jeg kort forklare, hvad der menes med en absolut konstruktion af type 2. En absolut konstruktion er en særlig form for syntagme, som fungerer som sætningsled (s. 351). Den består af to dele, der gensidigt forudsætter hinanden, dvs. at ingen af delene er underordnet hinanden (s. 351). Den ene del kaldes subjektsdelen og svarer til subjektet i en sætning, mens den anden del kaldes prædikatsdelen/verbaldelen og svarer til sætningsprædikatet (s. 351). Ifølge Rasmussen & Stage skelner man mellem to typer af absolutte konstruktioner: Type 1: 6. Le débat terminé, les deux candidats ont vite quitté la salle. (Rasmussen & Stage, 1993, 351). Type 2: 7. Elle dort, la bouche ouverte. (Rasmussen & Stage, 1993, 351). Dette skel er vigtigt for afhandlingen, da det kun er den absolutte konstruktion af type 2, der kan stå som frit prædikativ. Type 1 står typisk som adverbial og kan udtrykke tid, årsag, betingelse, indrømmelse og ledsagende omstændighed (s. 351). Type 2 er derimod kendetegnet ved at indeholde en umistelig besiddelse i bred forstand (ofte en legemsdel, men også evne, tøj eller lignende). Type 2 kan lægge sig løst til sætningens subjekt, som vist i eksempel 7 og står altså som frit prædikativ. Selvom Rasmussen & Stage kun nævner i en parentes, at det frie prædikativ på fransk også kan lægge sig til objekt, giver de alligevel også et eksempel på denne type: 8. J ai rencontré ton ex-mari sortant du bureau. (Rasmussen & Stage, 1993, 93). 14
16 Her er lægger det frie prædikativ sig til objektet ton ex-mari frem for subjektet je. B. Pedersen et al. (1998) I Fransk grammatik (1998) kaldes frie prædikativer for frie prædikater, som Pedersen et al. definerer som et led, der er løst knyttet til et nominaludtryk (s. 38). Pedersen et al. forklarer, at et frit prædikat på fransk både kan stå før og efter det nominaludtryk, det lægger sig til, og det kan være skilt fra nominaludtrykket af andre led (s. 38). Et frit prædikat ligger oftest til subjektet, men kan også være knyttet til objektet (s. 39). Materialet til et frit prædikat er ifølge Pedersen et al. især adjektivsyntagmer, substantivsyntagmer uden determinativ, participiumsyntagmer og absolutte konstruktioner (s. 39). Pedersen et al. præciserer desuden, at når det frie prædikat står foran det led, det knytter sig til, kan det betragtes som en reduktion af en bisætning, der fungerer som adverbial (s. 38). Ifølge Pedersen et al. udtrykker disse frie prædikater som regel tid, årsag, betingelse eller indrømmelse (s. 38): 9. Sentant que j allais l interrompre, il leva la main. (Pedersen et al, 1998, 38). I eksempel 8 kan et frit prædikat således erstattes med en årsagsledsætning: 9a. Comme il sentait que j allais l interrompre, il leva la main. (Pedersen et al, 1998, 38). Når er frit prædikat derimod står efter det led, det knytter sig til, mener Pedersen et al., at det oftest betegner en ledsagende omstændighed, og det kan derfor betragtes som en reduktion af en efterstillet hovedsætning (s. 38): 10. Lucien entra dans le salon, souriant de toutes ses dents. (Pedersen et al, 1998, 38). Her kan det frie prædikat erstattes med en efterstillet hovedsætning: 10a. Lucien entra dans le salon. Il souriait de toutes ses dents. (Pedersen et al, 1998, 38). C. Nølke (1997) I Fransk grammatik og sprogproduktion (1997) deler Nølke sin definition af et frit prædikativ op i to dele, idet han først beskriver et frit prædikativ til subjektet og derefter et frit prædikativ til objektet. Et frit prædikativ til subjektet definerer han som en ledtype, der ligesom SP [subjektsprædikativ] siger [noget] om subjektet og retter sig (om muligt) efter dette i numerus og genus. Frit prædikativ er imidlertid 15
17 uafhængigt af verbet. Det er normalt adskilt med komma, kan stå flere steder i sætningen og udtrykker oftest noget med tid og årsag (s. 38): 11. Furieuse, Marie s en est allée. (Nølke, 1997, 40). Nølke oversætter ovenstående eksempel til: 11a. Marie gik rasende sin vej. (Nølke, 1997, 40). Nølke nævner i sin oversættelse af eksempel 11, at det frie prædikativ skal forstås i betydningen hun gik, fordi hun var rasende. Nølke oversætter altså her det frie prædikativ på fransk til en betydning af årsag. I forhold til et frit prædikativ til objektet så definerer Nølke det som en ledtype, der ligesom OP [objektsprædikativ] siger [noget] om objektet og retter sig (om muligt) efter dette i numerus og genus. Frit prædikativ er imidlertid uafhængigt af verbet. Det er normalt adskilt med komma og står som regel efter objektet (1997, 40): 12. Pierre a vu Marie, très furieuse. (Nølke, 1997, 40). Nølke oversætter ovenstående eksempel til: 12a. Pierre så Marie (der var) meget vred. (Nølke, 1997, 40). D Sammenfatning Alt i alt kan jeg konkludere, at de tre danske grammatikere stort set er enige i deres definitioner på, hvad et frit prædikativ er på fransk. De definerer nemlig alle et frit prædikativ/frit prædikat som et sætningsled, der 1) er løst knyttet til det led, det lægger sig til, 2) oftest lægger sig til subjektet og 3) både kan være stå i forfeltet og i slutfeltet. Pedersen et al. og Rasmussen & Stage er desuden enige om, at materialet oftest er et substativsyntagme, et adjektivsyntagme, et participiumsyntagme eller en absolut konstruktion af type 2. Imens er Pedersen et al. og Nølke enige om, at det frie prædikativ kan udtrykke tid og årsag, mens Pedersen et al. også forklarer, hvilken betydning det frie prædikativ kan have, alt efter hvor i sætningen det er placeret. 16
18 3.1.3 Definition af et fransk frit prædikativ på fransk Hvor det er en nem opgave at slå op i en dansk grammatik og få forklaret, hvad et fransk frit prædikativ er, er det anderledes vanskeligt at finde en afgrænset definition i en fransk grammatik. Franske grammatikker er nemlig ofte delt op efter materiale og ikke ledfunktion ligesom danske grammatikker er. For at finde en definition på et frit prædikativ i en fransk grammatik, er man derfor nødt til at slå op under de syntagmer, som et frit prædikativ kan bestå af (dvs. groupe nominal, groupe adjectival, le participe présent, le participe passé og la construction absolue). A Riegel et al. (1994) Den franske sprogforsker Martin Riegel er en af de grammatikere, der behandler et frit prædikativ på fransk. Riegel et al. behandler dog ikke det frie prædikativ som en mulig ledfunktion til et substantivsyntagme (1994, 147). Det kan man undre sig over, når både Pedersen et al. og Rasmussen & Stage nævner substantivsyntagmet som materiale til frie prædikativer på fransk. Riegel et al. forklarer til gengæld, at et adjektivsyntagme kan indgå i en såkaldt løst konstruktion. I denne konstruktion parfois appelée épithète détachée, ils précèdent ou suivent le GN de rattachement s il s agit du sujet (1994, 191). Denne beskrivelse af épithète détachée må her siges at svare til den danske definition på et fransk frit prædikativ. Détachée betyder nemlig, at ledtypen er løs og ifølge beskrivelsen af épithète détachée lægger ledtypen sig til subjektet og kan stå både før og efter det pågældende subjekt. Det betyder, at den franske betegnelse for et frit prædikativ hos Riegel et al. må være épithète détachée, når det består af et adjektivsyntagme. Det tydeliggøres endvidere af eksemplet: 13. Pâle et muet, il se tenait à la porte. (Riegel et al., 1994, 191). Ydermere nævner Riegel et al., at et participe présent-syntagme både kan have en verbal og en adjektivisk funktion (1994, 339). Med verbal funktion kan syntagmet bl.a. stå som apposé: 14. Je me remis en mer, cherchant toujours quelque terre chérie des dieux. (Riegel et al., 1994, 339). Ud fra eksempel 14 kan man se, at cherchant toujours quelque terre chérie des dieux i sin konstruktion svarer til den danske definition af et fransk frit prædikativ. Sætningsleddet er løst knyttet til subjektet je og står i slutfeltet, men kunne lige så godt have stået i forfeltet, så sætningen hed: Cherchant toujours quelque terre chérie des dieux, je me remis en mere. Her bruges altså betegnelsen apposé, når et participe 17
19 présent-syntagme med verbal funktion står som frit prædikativ. Det støttes op af, at Riegel et al. forklarer, at når et participe présent-syntagme står som apposé au sujet, il jouit d une relative mobilité et prend des valeurs circonstancielles semblables à celles du gérondif (temps et cause notamment) (1994, 342). Begrebet apposé defineres altså som et sætningsled, der kan flyttes rundt i sætningen, der lægger sig til subjektet, og som især kan udtrykke tid og årsag, hvilket passer til den måde et fransk frit prædikativ defineres i den dansksprogede litteratur. I forlængelse af det nævner Riegel et al., at et participe passé-syntagme med adjektivisk funktion, dvs. når det ikke indgår som en del af en sammensat tid (fx il a chanté) også kan stå som apposé (1994, 343): 15. Gavroche, fusillé, taquinait la fusillade. (Riegel et al., 1994, 343). I eksempel 15 svarer apposé dog ikke til et frit prædikativ, men i stedet til det danske begreb apposition. En apposition på dansk er nemlig defineres ved et sætningsled, der er løst knyttet til en substantivgruppe eller til en sætning som en parentetisk forklaring, og som står lige efter det, den lægger sig til (Rasmussen & Stage, 1993, 376). Derfor må apposé svare til det danske begreb apposition, idet fusillé står lige efter Gavroche. Hvor apposé i forbindelse med et participe présent-syntagme blev brugt med samme funktion som et frit prædikativ, bliver begrebet altså her brugt som en apposition. Riegel et al. påpeger, at der hersker uenighed om, hvad begrebet apposition dækker over. Det kan således være grunden til, at Riegel et al. ikke selv skelner mellem begreberne apposition og frit prædikativ. Endelig nævner Riegel et al., at en absolut konstruktion af type 2 kan stå en position détachée, altså som en ledtype, der har en løs placering i sætningen (1994, 192). Riegel et al. uddyber, at sådan en ledtype er adskilt fra resten af sætningen med et komma (s. 192): 16. Blême, les cheveux noirs et marquée de petite vérole, elle s appuyait sur les bras du militaire. (Riegel et al., 1994, 192). Som det fremgår af eksempel 16, står les cheveux noirs et marquée de petite vérole her som frit prædikativ, idet den absolutte konstruktion er løst knyttet til subjektet elle og er placeret i sætningens forfeltet men lige så godt kunne være placeret i slutfeltet. Riegel et al. giver dog ikke nogen definition på la position détachée, og det er derfor vanskeligt at afgøre om denne ledtype kun dækker den danske betegnelse for et frit prædikativ på fransk eller om den også gælder for en apposition. Ud fra eksempel 16 er det dog tydeligt, at betegnelsen i hvert fald dækker over et frit prædikativ, hvorfor man kan konstatere, at Riegel et al. behandler den absolutte konstruktion af type 2 som et muligt materiale til et frit prædikativ på fransk. 18
20 Alt i alt kan jeg kan konkludere, at Riegel et al. bruger begreberne épithète détachée, apposé og position détachée på samme måde som danske grammatikere bruger begrebet frit prædikativ på fransk. Dette gælder dog kun, når ledtyperne består af hhv. et adjektivsyntagme, et participe présent-syntagme med verbal funktion og en absolut konstruktion af type 2. B Grevisse (1993) Da Le Bon Usage (1993) er en grammatik på 1600 sider, er den i sin natur betydeligt mere detaljeret end de andre franske grammatikker, jeg anvender i denne afhandling. På grund af sit omfang er det hos Grevisse derfor muligt at slå op under ledtype i stedet for syntagme. Ligesom Riegel et al. opererer Grevisse også med begrebet épithète détachée, som han definerer på følgende måde: Quand l épithète (adjectif et surtout participe) ne restreint pas l extension du nom, mais apporte une indication supplémentaire, descriptive ou explicative, elle est souvent séparée de ce nom (1993, 508). Han forklarer endvidere, at denne ledtype altid er adskilt fra den øvrige sætning med et komma, og at den kan stå enten før eller efter dét, den lægger sig til (s. 508): 17. Saint Pierre, rageur, dut suspendre l éxécution de sa sentence. (Grevisse, 1993, 508). 18. Tranquilles cependant, Charlemagne et ses preux descendaient la montagne. (Grevisse, 1993, 508). Som det fremgår af eksemplerne, svarer eksempel 18 til den danske betegnelse for et frit prædikativ på fransk, hvorimod eksempel 17 står som apposition. Ligesom Riegel et al. nævner Grevisse, at mange franske grammatikere er uenige om, hvordan man skelner mellem begreberne apposition og frit prædikativ på fransk, og det kan være forklaringen på, at han bruger betegnelsen l épithète détachée om begge ledtyper. Som det yderligere fremgår af eksempel 17-18, lægger ledtyperne sig i begge tilfælde til subjektet. På den måde kan man altså godt konstatere, at l épithète détachée kan bruges om et frit prædikativ. Ydermere behandler Grevisse l épithète détachée i forhold til dets betydning i sætningen (1993, 510). Han forklarer, at ledtypen anvendes til at udtrykke tid, årsag, betingelse eller indrømmelse (s. 510). L épithète détachée må derfor være en dækkende betegnelse for et frit prædikativ på fransk, idet Pedersen et al. og Nølke også forklarer, at et frit prædikativ på fransk kan udtrykke disse forhold. Eksempel 18 har desuden et adjektivsyntagme som materiale, hvorfor man kan konstatere, at Grevisse i hvert fald behandler adjektivsyntagmet som muligt materiale til et frit prædikativ på fransk. 19