Forsker støtter far i Downs-debatten: Filip (8) bør gå på vanlig skole
FÅR STØTTE: Filip Engh har læringsutbytte av å følge klassen sin, ifølge faren Hans Petter Engh. Han får støtte fra forsker Jan Tøssebro og forbundsleder Jens Petter Gitlesen. Foto:PRIVAT/NTNU/KRISTIAN HELGESEN,
Forskere og fagfolk støtter Hans Petter Enghs i at sønnen, som har Downs syndrom, har læringsutbytte av å være sammen med funksjonsfriske barn.
– Å gå bort fra et slikt prinsipp i skolen, der det virkelig skjer integrering, vil være et stort og dramatisk tilbakeskritt, sier leder Jens Petter Gitlesen i Norsk Forbund for Utviklingshemmede.
Debatten fortsetter etter at Venstre-politiker Sanna Sarromaas interne notat viste at hun mener Enghs sønn Filip, en annenklassing med spesielle behov på Vingar skole i Lillehammer, ikke burde delta i en vanlig klasse med funksjonsfriske elever.
– Hun har ikke engang spurt de som har ansvaret for Filip. Jeg kan ikke forstå hvordan hun kan være så bombastisk, reagerte Filips far, Hans Petter Engh.
Reaksjonene ble så sterke at Sarromaa varslet at hun trekker seg fra politikken. I en kronikk tirsdag forklarer Sarromaa hva hun mente:
– Mitt poeng var, og er, at hvis det pedagogiske fellesskapet og innholdet ikke er til stede i undervisningssituasjonen, så kan elever med spesielle behov like gjerne sitte i sine egne rom eller gå på sine egne skoler, skriver hun.
BAKGRUNN:Venstre-politiker slutter etter hets
Ifølge forskere har det ikke negative følger for læringsutbyttet å inkludere både utviklingshemmede og funksjonsfriske elever i samme skoleklasse.
– Ulike funn konkluderer med det samme: Det utgjør ingen forskjell for læringsutbyttet om elever med utviklingshemminger går i vanlig klasse eller om de tas ut av klassen, sier direktør Jan Tøssebro ved NTNU Samfunnsforskning.
pullquote– Det er med andre ord ikke dekning for å si at læringsutbyttet til eleven øker hvis eleven tas ut av klassen
I sitt interne notat gir Sarromaa uttrykk for at Filip Engh, som har Downs syndrom og autisme, ikke får faglig utbytte av å være sammen med klassen sin. Hun mener han bør tas ut av klasserommet.
Filips pappa Hans Petter Engh svarte at skolen hverken har mottatt klager eller opplevd problemer med at Filip deltar i en ordinær klasse.
Nå har han møtt støtte fra et helt folk – fra stortingsrepresentanter til pensjonister på luftetur med hunden i gaten.
– Det er ingen tvil om at Filip har både sosialt, språklig og faglig utbytte av å delta med funksjonsfriske barn. Når dette også får støtte i fakta og forskning, er vi der debatten bør være, sier han.
Les også:Sarromaa: – Folk ropte etter meg på gaten
– Gunstig for funksjonsfriske elever
På spørsmål om utviklingshemmede bør inkluderes i ordinære skoleklasser, svarer forskerne VG har snakket med tydelig ja.
LÆRINGSMILJØ: Forskerne mener det ikke går utover elevenes læring at utviklingshemmede inkluderes i ordinære klasser. Bildet viser en skoleklasse i Oslo som undervises i matematikk. Foto: ILLUSTRASJONSFOTO:LINE MØLLER,
– Loven er sånn at alle barn har krav på skoleplass ved skolen de sogner til. Dersom noen skal tas ut av normaltiltak, må det gjøres lovendringer for at det skal kunne gjennomføres, sier Karl Elling Ellingsen, daglig leder i Nasjonalt kompetansemiljø om utviklingshemming (NAKU).
Tøssebro mener også at det kan være gunstig for barn å delta i klassemiljøer som inkluderer barn med utviklings- og funksjonsnedsettelser.
FORSKER: Direktør Jan Tøssebro ved NTNU Samfunnsforskning. Foto: NTNU Foto: ,
– Når det gjelder funksjonsfriske elever, tyder funn på at de kan ha økt læringsutbytte av å ha en utviklingshemmet elev i klassen. Hvis du spør meg hva jeg lærer mest av så er svaret at jeg lærer mest i de situasjonene der jeg settes til å lære andre, sier Tøssebro.
Forbundsleder i Norsk Forbund for Utviklingshemmede (NFU), Jens Petter Gitlesen, er soleklar på spørsmålet om elever med utviklingshemminger bør inkluderes i ordinære klasser.
– For NFU dreier dette seg egentlig om menneskerettigheter. Vi har valgt et grunnprinsipp for samfunnet vårt, nemlig at alle mennesker har samme verdi. Det mangler en grunnleggende respekt for disse menneskerettighetsprinsippene når det gjelder denne gruppen, sier han.
Reagerer på Radioresepsjonen:«Hvorfor kødder dere med at datteren min har Downs?»
Ifølge Gitlesen trengs det et økt fokus på problemstillingen om å inkludere alle elever i skolen. Han mener at utviklingshemmede ikke har noe i en spesialklasse å gjøre.
FORBUNDSLEDER: Jens Petter Gitlesen i Norsk forbund for utviklingshemmede. FOTO: NFU Foto: ,
– Et problem med spesialklasser er at de trekker ressurser ut fra normalklassen, både når det gjelder penger og kompetanse. Desto mer inkludering du har, desto mer kompetanse og ressurser vil du kunne innføre.
– Det finnes ikke noe «quick fix», men vi ser at ulike tiltak fungerer. Det krever mer tilrettelegging fra klassestyrer, samt at ressursene med støttelærersystemer og vernepleiere settes inn i klassen, fremfor å tas ut i en separat klasse. Det er absolutt mulig.
Skuespiller:Ber folk tenke seg om før de spøker om Downs
Tøssebro understreker også viktigheten av det sosiale aspektet når det gjelder debatten om hva som er mest gunstig for læringsutbyttet.
– Det er relativt tydelig at de elevene som kommer best ut sosialt er elever som deltar mye i en vanlig klasse. De som kommer dårligst ut er de som veksler på å være ute og inne av klassen, mens de som kommer midt på treet ut er de som tas helt ut.
Publisert: 16.06.15 kl. 21:14
Venstre-politiker trekker seg etter Downs-notat: Filips pappa: - Hun har ikke engang spurt de som har ansvaret for Filip