Statsråd Solveig Horne gjør ikke nok for barnevernsbarna, mener Senterpartiet. Og foreslår to nye reformer for Stortinget.
«Idas» ble flyttet sju ganger og var en reisende i rettssaker - her på Sola flyplass etter nok en rettssak i Stavanger. Nå har Sp foreslått to reformer for Stortinget. De skal sørge for at flere av feilene i «Ida»s sak ikke blir gjentatt overfor andre barn. Foto: Jarle Aasland
Det er stortingsrepresentantene Kjersti Toppe, Heidi Greni og Per Olaf Lundteigen som foreslår for Stortinget å vedta både en barnevernshelsereform og en nærhetsreform i barnevernet.
Kjersti Toppe (Sp) er nestleder i helse- og omsorgskomitéen på Stortinget. Foto: Ness, Jan Kåre / NTB scanpix
Kjersti Toppe sier begge reformene er et svar på de alvorlige systemsvakhetene som er avdekket i «Glassjenta»-saken og den påfølgende granskingsrapporten. De er også et svar på tilrådinger i rapporter fra Helsedirektoratet, Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet, Barneombudet og regjeringsutvalget som nylig gjennomgikk barnevernloven. Trolig vil forslagene behandles av Stortinget like etter påske. Først skal de opp i henholdsvis Helse- og omsorgskomitéen og Familie- og kulturkomitéen.
Forslagene fremmes like før barne- og likestillingsminister Solveig Horne legger fram regjeringens barnevernsreform. Og det er bare noen få uker siden Horne og helse- og omsorgsminister Bent Høie lanserte flere tiltak for å bedre samarbeidet mellom barnevernet og helsevesenet.
– Er ikke regjeringens satsing på barnevernet god nok?
– Forslagene de har fremmet er gode. Men poenget er at direktoratene har anbefalt en rekke tiltak som Horne og Høie ikke har gått inn for. De går ikke langt nok. Det er ikke helhetlig nok, og det er store mangler. Vi må ha en helhetlig satsing på psykisk helsehjelp i barnevernet, sier Toppe til Aftenbladet.
Storhøringen: - Glassjenta-saka er eit tidsskilje
Sps reform for bedre helsehjelp til barn i barnevernet inneholder en rekke tiltak: En barnevernslege-ordning, lovfesting av samarbeidsavtaler mellom helse- og barnevernsaktører, kommunale oppfølgingsteam, lovfesting av kartlegging av barns behov og økt bruk av individuell plan.
Les forslaget for Stortinget om en barnevernshelsereform i sin helhet her.
Toppe mener regjeringen må si hvor mye penger de vil legge på bordet, om det psykiske helsetilbudet til barnevernsbarn virkelig skal styrkes.
– Det psykiske helsevernet er presset fra før. Horne sier at regjeringen nå skal ta ansvar for ei gruppe barn det ikke er gjort nok for før. Men helsevesenet får ikke mer penger. De skal bare fikse det. Skal satsingen være reell, må helsevesenet få mer penger, sier Toppe.
Bent Høies (H) og Solveig Hornes (Frp) tiltak for å bedre den tverretatlige hjelpen til barnevernsbarn er ikke god nok, mener Senterpartiet. Foto: Jon Ingemundsen
– Må opp i Stortinget
Hun mener en så viktig sak som psykisk helsehjelp til barnevernsbarn bør behandles av Stortinget, noe Horne og Høie ikke har lagt opp til.
– Jeg savner en helhetlig sak i Stortinget. Det holder ikke at vi får lese pressemeldinger og ting i media, sier Toppe.
Stortinget skal også behandle et forslag om en nærhetsreform i barnevernet. Sp har fremmet forslaget som en direkte konsekvens av Aftenbladets avsløring av at det statlige barnevernet har plassert 478 barn i en annen landsregion enn deres egen.
Aftenblad-undersøkelse: 478 barnevernsbarn er flyttet langt hjemmefra
Toppe stilte i januar Horne et skriftlig spørsmål om saken, men syns svaret var defensivt. (Ekstern lenke)
– Det er uakseptabelt med en praksis der barn blir plassert langt hjemmefra fordi barnevernet er pålagt krav om høy produktivitet og kostnadsutnyttelse, sier Toppe.
Rett til å bo nær hjemplass
I tråd med forslag fra flere forskere foreslår Sp å lovfeste barns rett til å få et barnevernstilbud nær hjemplassen. Sp vil sikre at de som kjenner barnet best får avgjørende innflytelse på valg av tiltak og bosted.
Etter flytte-avsløringen: Horne stoler på kommunene
Videre vil partiet innføre ei grense for hvor mange ganger et barn kan flyttes mellom ulike tiltak. Det vil også sørge for at barn ikke bor alene på institusjon, slik «Ida» gjorde, annet enn i helt spesielle situasjoner hvor dette er barnets beste.
– Heller ikke på dette feltet har Horne gått langt nok. Hun legger snart fram en barnevernsreform. Dette forslaget er et innspill. Vi ønsker at barns rett til et tilbud i nærmiljøet skal bli tatt mer på alvor, sier Kjersti Toppe.
– Unødvendig av Sp
Barne- og likestillingsminister Solveig Horne (Frp) ser ikke behovet for flere barnevernsreformer.
– Ja, det er unødvendig, sier hun om Sps forslag.
– Regjeringen har tatt tak i betydelige utfordringer på dette området, og jeg ser at Sp er fornøyd med grepene vi tar. Om kort tid legger vi fram barnevernsreformen som skal gi kommunene et større ansvar for å gi bedre forebyggende hjelp til barna og familiene der de bor.
– Kjersti Toppe mener din og Høies satsing på bedre samarbeid mellom barnevernet og helsevesenet ikke er helhetlig og har store mangler?
– Høie og jeg har samarbeidet om å utvikle tilbudet til barna i barnevernet i flere år, noe som har vært forsømt tidligere. Flere tiltak er på plass, men vi er ennå ikke i mål og regjeringen styrker innsatsen. I løpet av høsten og neste år igangsettes flere tiltak nye som skal bedre samarbeid mellom barnevernet og helsevesenet. Til våren legges Barnevernsreformen frem. Her foreslår vi endringer i organiseringen av barnevernet, for bl.a. å styrke det psykiske helsetilbudet til barna.
KRONIKK: Jarmund Veland, UiS: - Staten bør overta i saker med omsorgsovertakelse
– Penger neste år
– Hvorfor kan du ikke, slik Toppe etterlyser, legge penger på bordet nå?
– Prioriterte tiltak som barnevernsansvarlig i psykisk helsevern og styrkingen av tilbudet om ambulante tjenester, skal finansieres innenfor dagens budsjetter. Tiltak som er planlagt satt i gang fra neste år, vil vi komme tilbake til det i neste års budsjett. Dette handler ikke bare om mer midler, men bedre samarbeid mellom tjenester som gir barna den hjelpen de har krav på.
– Er det fortsatt uaktuelt for deg å lovfeste barns rett til å bli bosatt i sitt nærmiljø, slik Sp vil?
– Nærhet til barnets hjemsted er allerede et førende prinsipp ved valg av tilbudet det enkelte barn, men det er mange vurderinger som ligger til grunn når en skal finne et tilbud som er det beste for det enkelte barn, svarer Horne.
– Ikke alltid rett med nærhet
På fosterhjemsområdet er hensynet til nærhet ivaretatt gjennom et forslag om å lovfeste kommunenes plikt til å undersøke om det er mulig å rekruttere fosterhjem i barnets slekt eller nettverk, mener Horne.
– Men vi vet også at det kan være til det enkelte barns beste å flytte, f.eks. fordi de er i et rusmiljø. Og i noen tilfeller trenger barn et spesialisert tilbud på en institusjon. Det er ikke mulig å ha mange slike institusjoner i alle fylker, både fordi disse må holde en høy faglig kvalitet og fordi det er relativt få barn som bor på institusjon.
Publisert: 27. februar 2017 19:09
KRONIKK: Elisabeth Gording Stang: Vi kan ikke organisere oss vekk fra krevende vurderinger i barnevernet