Førstemaidagen nar vært hyl let gjennom tidene i norsk dikt ning av «leilighetsdiktere» både gode og mindre gode blant de -bedre Olav Kringen, Hans Østerholdt, Mathias Dyf rin, Carl Jeppesen, Walfrid An dersen, Gunnar Ausland og mange andre, men også a V be tydelige og anerkjente diktere og forfattere, fra Nils Collet Vogt 03 Jonas Lie til Arthur Omre. Rudolf Nilsen og Arne Paasche Aasen.
Nils Collett Vogt var den første store lyriker i Norge som skjenket arbeiderklassen et udødelig kampdikt: «Den var vår, denne jord», skre vet som 1. mai-sang. Det er et dikt fullt av dirrende harme over sosial urett, fullt av tross og vilje til kamp, et dikt med knitrende faner, med ildskjær fra flammene ute i Europa, med glød fra Pariserkommunens helte-epos.
«Under fanerne modig og tett i den våknende fremtidssols skjær, Kamerater, så mange vi er, fra vart jordliv. dets trinet og rett.
Collett Vogt skrev dette dik tet i sin første Kampglade ung dom, «g diktets appell virket så meget sterkere fordi en be fant seg i den norske arbeider bevegelsens barndom. Diktet er preget av det samme revolusjo nære perspektiv som Per Siv le berømte kampdikt «Heis oss et rødt, et flammende flagg!» Collett Vogt skrev også senere flere andre sosiale kamp dikt og leverte i 1921—22 flere bidrag til de unge radikale in tellektuelles tidsskrift «Mot Dag».
I april 1905 publiserte «Ar beidsmanden» en arbeidersang av Jonas Lie, diktet med henblikk på årets første mai. Det siste verset lyder:
Det er et dikt i samme ånd som det vi før nar sitert av Collett Vogt.
Vare faner skal lyse som et frelsende te FN på historiens mørke og blodbestenkte bakgrunn ... det ene tegn som varslet inn fred, rettferdighet og brorskap over den hete jord ...
Kalle, hårde jernhånd nar holdt den store menneskehet nede i uvitenhet, mørke og elendighet. Og den første drøye mil opp mot det tapte land, er var strid for åtte timers arbeidsdag.
Johan k'alkdelget er blitt tro mot sin ungdoms idéer og idea ler gjennom hele sitt liv. I sitt siste store dikterverk i fire bind: Nattens Brød (An- Magritt, Plogjernet, Johannes, Kjærlighetens veier), er Falk berget først og fremst arbeids mannens og arbeiderkvinnens store dikter og talsmann. En mesterlig forteller som Arthur Om re dar i flere av sine romaner gitt karakter istiske glimt fra arbeidsfolkets kamp for tilværelsen, ikke minst i «Sukkenes bro» og i ro mantriologien «Mikkelfan ten», «Svarte Pål» og «Nc & Co».- I «Sukkenes bro» gir han en skildring som gjenspeiler ar beidernes følelser og tanker un der 1. maidemonstrasjonen 1915 i Kristiania. Skildringen be gynner slik:
nålens toner fra det store musikkorpset. Røde flagg skinte glødende i maisolen.
Politimenn på dansende hester foran en atletisk ung mann med rød fane.
Rudolf Nilsen skildrer i sitt dikt «1. Mai på Karl Jo dan» arbeiderbevegelsens vekst i samhold og selvtillit:
Det var her vi engang gikk som den første klikk, spyttet etter, geipet 03 spottet.
Men vi gikk, vi gikk nå lell, for vi visste det så vel:
og unge. Og vi tvinoldt på vår sak for vi visste godt at, bak skulle engang store massers fotslag runge.
I dag smiler ingen danlig av 1. mai.
De store tenkeres og dikteres idéer ble forvandlet til realite ter gjennom arbeidBtolKetB or ganisasjoner i by og-bygd. I organisasjonene, i samhold og solidaritet, og i framskritts vilden ligger også håpet for framtiden om en bedre.verden, der det skal herske varis tred, trinet og folkeforbrødring 03 et lykkeligere liv tor alle men nesker og folkeslag. Dette er 1. måi-dagens store, inspirerende budskap til oss alle.
1. inai-dagenB ide er hele menneskene tens håp. .
Arbeidernes Ungdomsfylking har i de «senere ar gitt sitt bidrag til 1. maidagen ved dl. a. å utgi et spesialnummer. Og det foreligger også i ar. I grunnlovens jubileumsår er spesialnummeret viet de pro blemer som reiser seg innen for demokratiet under mottoet: Søkelys på demokratiet. I vart eget land reises spørsmålet, «Hvor står folkestyret i grunn lovens jubileumsår».
«Ute i verden» er det annet hovedtema og spesialnummeret påpeker AUF-aksjonen mot Francos fascist-regime i Span ia.