Artrose i rygg/korsrygg | Fredrikstad Rygg og Leddsenter
Hjem » Diagnoser » Artrose i rygg/korsrygg
Artrose i rygg/korsrygg
Artrose er en lidelse som historisk sett har vært ansett for kun å ramme leddbrusk. Ny forskning viser dog artrose rammer hele leddet, ikke bare brusken. Det er gjort masse studier på artrose generelt og fremfor alt relatert til kne, hoft og fingre. Artrose i ryggen, er det derimot forsket langt mindre på. Vi ser at brusken i facettleddene, syniovalhinner og leddkapsler rammes ved artrose i korsryggen.
Sammenhengen med lidelser i mellomvirvelskive er uklar, men mange med artrose i korsryggen har tidligere hatt en del plager fra mellomvirvelskiver. Videre kan vi også lett tenke oss at når mellomvirvelskiver mister litt av høyden sin, vil dette kunne medføre økt belastning på facettledd – som igjen lede til utvikling av artrose i noen tilfeller (og i alle fall progresjon av eksisterende tilfeller). Dette blir også bekreftet av studier. Man har faktisk også sett en sammenheng mellom degenerasjon/slitasje av mellomvirvelskivene i korsryggen og utvikling av hofteartrose – hvorav skivedegenerasjonen startet først. Dvs – den var i alle fall synlig på røntgen først: Det kan faktisk iblant ta 10-15 år fra første symptom til artrose faktisk synes på røntgen…
Det er vanskelig å si eksakt hvor mange som har artrose i ryggen pga at det som sagt kan ta årevis fra symptomene starter til det bevises på røntgen. I tillegg vil mange ved milde og moderate plager aldri søke hjelp for dette. Korsryggen er den vanligste delen av ryggraden for utvikling av artrose. Tallene varierer kraftig fra studie til studie, men en studie oppgir at 24% av de under 40 har artrose i ryggraden, 44,7% av de i gruppen 40-49 år, 74,2% 50-59 år, 89,2% hos de fra 60-69 år. Gruppen fra 70-79 hadde litt lavere forekomst av artrose i ryggen enn de i 60-årene, men dette skyldes mest sannsynlig at antall personer i gruppen var for lav til at tallene skal være pålitelige. Har man først fått artrose, har man det på livsstid – og antall personer som har det vil altså øke med økende alder. Andre studier viser opp mot 100% forekomst blant befolkningen over 60 år… Og her, som ved de fleste andre diagnoser, er det viktig å understreke at ikke alle som får påvist artrose på røntgen har plager fra dette. Røntgenbildene kan se «fryktelige ut» hos en som er helt symptomfri, samtidig som en uten røntgenforandringer kan ha smerter.
Kvinner har høyere sannsynlighet enn menn for å utvikle facettleddsartrose på de to nederste nivåene i korsryggen, trenden er noe mer uklar i øvrige korsryggen. L4-L5 er det vanligste nivået for artrose, etterfulgt av L5-S1 og/eller L3-L4. Økt alder og høy kroppsvekt/BMI øker også risikoen for utvikling av artrose i ryggen.
38% av oss har smerter i korsryggen i løpet av ett år. Årsaken til korsryggsmerter, er sammensatte – akkurat som utvikling av artrose. Det er ansett at artrose i korsryggen kan gi korsryggsmerter, stivhet og utstrålende smerter (isjias) til bein. Mange beskriver smerter den første perioden etter å ha vært i ro, hvilesmerter etter lang tid i samme posisjon, belastningssmerter, generell stivhet og at man finner smertelindring i avlastende stillinger. Ofte sitter smertene lenger ut til siden av ryggen enn de med smerter som følge av lidelser i mellomvirvelskiver. Dannelse av beinpålagringer/ostefytter som følge av artrose, kan lede til irritasjon av ryggmarg og/eller nervetråder og lede til spinal stenose med påfølgende symptomer ned i ben. Noen studier sår faktisk også tvil om ryggartrose som en kilde til ryggsmerter, mens andre studier har sett en sterk sammenheng mellom hovne facettledd (som kan skyldes bl.a. artrose) og korsryggsmerter. Denne typen hevelser (benmargsødem), anses å være en sannsynlig smertekilde ellers i bevegelsesapparatet, men i korsryggen er ikke dette bekreftet av studier ennå.
Som ved andre diagnoser, kan vi ikke forandre røntgenbildet ditt. Vi etterstreber dog å gjenopprette et optimalt samspill mellom muskel-, ledd- og nervesystem ved hjelp av behandling av disse systemene, som regel kombinert med treningsøvelser – særlig ved langvarige plager.
Godt kosthold og tilstrekkelig fysisk aktivitet og trening, er med på å forebygge overvekt som er en av risikofaktorene for utvikling av artrose. Dette vil også kunne redusere progresjon av eksisterende artrose, da man vet at det er (for mye/feil) mekanisk belastning som initierer forverringen. Passe dosert trening vil derimot bidra til å hjelpe til med støtdemping av ryggraden og sørge for at musklene jobber optimalt i alle bevegelser. Leddbrusken trenger også passe belastning for å næring, for å puste – for å bygges opp igjen. I brusk som ikke blir belastet tilstrekkelig, reduseres kvaliteten drastisk på så lite som seks uker.