– Respektløst overfor lokalbefolkningen - Bondebladet
Lederen i Norsk Sau og Geit tordner over Elvestuens lisensfellingsvedtak mandag.
Leder Kjell Erik Berntsen i Norsk Sau og Geit mener regjeringen med sitt lisensvedtak viser en total mangel på respekt for både rovviltnemndene, jegere og ikke minst lokalbefolkningen i ulvesonen. Foto: Anders Sandbu
– Min umiddelbare tanke, er at dette vedtaket er respektløst overfor både rovviltnemndene og deres demokratiske prosesser, jegerne og en hardt hardt prøvet lokalbefolkning, sier leder Kjell Erik Berntsen i Norsk Sau og Geit til Bondebladet.
Regjeringen har nå behandlet klagene på rovviltnemndenes vedtak om lisensfelling av tre ulveflokker innenfor ulvesonen denne vinteren: Slettåsreviret i Hedmark, Mangenreviret i Akershus og Hobølreviret i Østfold. Regjeringen vil ta ut ulv i Slettåsreviret (opptil tre ulver), men ikke åpne for uttak i de to andre. Reaksjonene er sterke.
Det er første gang det gis tillatelse til lisensfelling innenfor ulvesonen.
– Vil øke konfliktnivået
Berntsen tror vedtaket vil danne grobunn for enda høyere konfliktnivå.
– Vedtaket vil naturlig nok øke konfliktnivået. Dette bekrefter bare det vi har hevdet over tid, nemlig at regjeringen ønsker å opprette et ulvereservat, og at de som er så uheldige å bo i dette reservatet må ta støyten og bære kostnadene.
Norsk Sau og Geit vil nå følge opp saken overfor både politikerne på Stortinget, Bondelaget og Småbrukarlaget. Slik Berntsen ser det, er ikke mandagens vedtak i tråd med verken rovviltforliket eller ulveforliket.
– Vi mener dessuten at det ikke er så stor forskjell i skadepotensial mellom de tre flokkene som regjeringen viser til. De gjør like stor skade. At det skal være noen juridisk forskjell mellom disse tre revirene, er vanskelig å se, sier Berntsen.
Les også: – Gjør del av Norge om til ulvereservat
– En hån mot folk
Sp-leder Trygve Slagsvold Vedum reagerer kraftig på vedtaket, og kaller det en regelrett hån mot folk som lever tett på rovdyrproblematikken.
– Dette handler om folks liv. Folk finner husdyrene sine revet i filler. Det går utover dem som driver med jakt, går tur og lever tett på naturen. Men det ser ikke ut til at regjeringen bryr seg om dette i det hele tatt. Det er en voldsom arroganse overfor folk, sier Vedum i en pressemelding.
Han viser også til at 150 ordførere, fra hele landet og fra alle partier, har gitt regjeringen klar beskjed om at rovviltforliket må følges opp og at det trengs en annen politikk for å komme ned på bestandsnivå for spesielt ulv.
Per 2017 er det registrert 10,5 familiegrupper/ynglinger av ulv – det vil si omtrent det dobbelte av Stortingets vedtatte bestandsmål.
– Nok en gang overkjører Erna Solberg og Siv Jensen lokalbefolkningen og sine egne tillitsvalgte. Når det kommer til stykket, er det viktigere for ledelsen i Høyre og Frp å lytte til Ola Elvestuen og byråkratene i Miljødepartementet enn til sine egne, sier Vedum.
Les også: Mener rovviltgjerder blir mer aktuelt
Småbrukarlaget: – Svært beklagelig
Leder Kjersti Hoff i Norsk Bonde- og Småbrukarlag uttaler at regjeringen nå bryter med Stortingets vedtak om antall ulveynglinger.
– Med dette vedtaket, vil antall ulerevir ligge langt over bestandsmålet, og det vil føre til ytterligere konflikt. Dette er svært beklagelig, sier Hoff i en pressemelding.
Hun mener vedtaket vil føre til økt belastning for dem som bor innenfor ulvesonen, og at antall streifulver utenfor ulvesonen vil øke.
– Følger opp Stortingets beslutninger
Klima- og miljøminister Ola Elvestuen (V, venstre), helse- og omsorgsminister Bent Høie (H) og landbruks- og matminister Bård Hoksrud (Frp) presenterte mandag regjeringens vedtak om lisensfelling vinteren 2019. Foto: Anders Sandbu
Under pressekonferansen mandag, stilte regjeringen med hele tre statsråder: Klima- og miljøminister Ola Elvestuen (V), landbruks- og matminister Bård Hoksrud (Frp) og helse- og omsorgsminister Bent Høie (H). Regjeringens begrunnelse for å ta ut Slettåsflokken, er at det foreligger «offentlige interesser av vesentlig betydning» som tilsier felling av denne flokken. Dermed er vilkåret for lisensfelling etter naturmangfoldloven paragraf 18 første ledd bokstav c oppfylt, påpeker statsrådene.
Hensikten med vedtaket, er å ta ut alle ulvene i Slettåsreviret. Skulle det vise seg å være flere enn tre ulver i flokken, tar regjeringen sikte på å utvide fellingskvoten, påpekte Elvestuen under pressekonferansen.
– Hvilket signal tror du dette vedtaket vil sende til halvparten av landets ordførere, som ønsker en ny ulvepolitikk for å komme ned på bestandsmål, og ikke minst bygdefolk som lever tett på ulv?
– Dette er ikke et signal, men et enkeltvedtak på en klagesak hvor vi har gjort en juridisk vurdering. Beslutningen er at vi mener det er grunnlag for å ta ut opptil tre ulver i Slettåsreviret. Vårt vedak følger opp de beslutningene Stortinget har gitt, herunder en presisering fra 2017 om «vesentlige samfunnsforhold», sier Elvestuen til Bondebladet etter pressekonferansen.
Les også: – Vi må ikke komme i skyggen av ulven
Eget direktorat åpnet for større uttak
Han viser til at det har vært «et høyere konfliktnivå over lengre tid» i Slettåsreviret, og at dette har bidratt til regjeringens vedtak om å ta ut denne flokken, men ikke de to andre.
– Miljødirektoratet har tidligere konkludert med at bestandsmålet «sannsynligvis kan nås i 2019 selv om tre ulveflokker innenfor ulvesonen tas ut i løpet av lisensfellingen». Likevel sier dere nei til dette. Overprøver dere eget direktorat med dette vedtaket?
– Nei, direktoratet har gjort en vurdering av bestanden. Direktoratet sier at slikt uttak ikke truer bestandens overlevelse. Vi har gjort en juridisk vurdering basert på paragraf 18 i naturmangfoldloven, og kommet til at skadepotensialet ikke er det samme i noen av de to andre flokkene.
– Hvilke konsekvenser får dette vedtaket for videre arbeid med å komme ned på bestandsmål for ulv?
– Vi må se på tellingene for i år. I 2017 var det registrert en ulvebestand på 10,5 familiegrupper. To ynglinger er fra før tatt ut. Så langt i år, kjenner vi til seks ynglinger utenom bestandsmål. Vi vil vite mer når vi får sporsnø. Men det kan fort være flere. Bestandsmålet må nås over tid, men det er viktig å følge med på bestandsutviklingen, sier statsråden.