Utviklingstraumer og reguleringsvansker. Dag Ø. Nordanger RKBU Vest / RVTS Vest - PDF
Download "Utviklingstraumer og reguleringsvansker. Dag Ø. Nordanger RKBU Vest / RVTS Vest"
Bjarne Arntzen
1 Utviklingstraumer og reguleringsvansker Dag Ø. Nordanger RKBU Vest / RVTS Vest
2 For å forstå hva utviklingstraumer er og kan lede til, er det nyttig å ha med seg litt grunnleggende kunnskap om hjernen og hvordan den utvikler seg
3 Hjernen er «bruksavhengig» (Bruce Perry) Den utvikler seg først og fremst gjennom stimulering Formes mest av alt av repeterte mønstre av erfaringer, særlig samspillserfaringer Mest formbar i de tidlige leveårene, særlig de to første årene er synapsedannelsen eksplosiv
4 Hjernen er «hierarkisk» organisert
5 Den utvikler seg i en bestemt «sekvensiell» rekkefølge
6 Prefrontal korteks (Ressonering) Noen strukturer er særlig sensitive for påvirkning av vonde erfaringer Hippokampus (Erfaringsarkiv) Amygdala (Alarmsentral) Binyrene (Hormonfabrikk)
7 Det smeller plutselig høyt like ved der du sitter, fordi en dør slår hardt igjen!
8 Reaksjonen vår på et slikt smell illustrerer hvordan disse hjerneområdene virker sammen, og forenklet sagt utgjør et alarmog et regulerings-system
9 Trussel! Amygdala Hippokampus 1: Et så høyt smell kan bety livsfare! ALARM! Aktivering! Utskillelse av adrenalin m.m. Fight, flight & freeze Utskillelse av kortisol
10 2: Ah, det var bare en dør! Falsk alarm! Regulere ned! Prefrontal korteks Alarmsystem versus reguleringssystem 3: Dører ikke er farlige. Falsk alarm! Regulere ned! Trussel! Amygdala Hippokampus Utskillelse av adrenalin m.m. Fight, flight & freeze Utskillelse av kortisol
11 Traumer styrker alarmsystemet: Ved reelt livstruende hendelser vil alarmsystemet ofte bli sensitivert
12 Ved reelt livstruende hendelser Alarmsystemet blir sensitivisert (hjernen er bruksavhengig); de fleste av oss får symptomer på PTSD Trussel! Alarmresponsen utløses lett igjen Anspent, på alerten generalisering Unngåelsesatferd Evolusjonsutviklet overlevelsesfunksjon Utskillelse av adrenalin m.m. Fight, flight & freeze Utskillelse av kortisol
13 Barn har et underutviklet reguleringssystem, og trenger hjelp til å regulere seg
14 Mye stresser et lite barn, som stimuli som er for intense eller skumle, eller ulike former for kroppslig ubehag? Den kanskje viktigste omsorgsoppgaven er å regulere barnets affekt og kroppslige tilstander - gjenetablere komfort Det er dette vi kaller reguleringsstøtte
15 Reguleringsstøtte styrker reguleringssystemet: Den griper inn i de samme strukturene som traumer, men med motsatt «fortegn»
16 Reguleringsstøtte bygger reguleringssystemet Vi må være barnets reguleringssystem Vi gir barnet erfaring med hvordan regulere affekter og kropp Gradvis blir erfaringene internalisert som egne ferdigheter (hjernen er bruksavhengig) Logikkhjernen får kraft til å bufre alarmen Hippokampus blir fylt med minner om gode andre gode sirkler
17 Når reguleringsstøtten systematisk svikter, som ved omsorgssvikt pga. rus eller psykisk lidelse hos foreldre, kan det bety at barnet ikke får tilstrekkelig av den stimuleringen som trengs for at deres deres reguleringssystem skal få en god utvikling
18 Utviklingstraumer refererer til når disse negative forholdene opptrer sammen over tid, når barnet utsettes for traumatisk stress og samtidig ikke får hjelpe til å regulere affekten som vekkes, f. eks. når omsorgsperson og overgriper er samme person
19 Når den som skulle regulert en er trusselen Alarmsystemet blir sensitivisert av den konstante trusselen + De regulerende områdene underutvikles når barnet ikke får støtte til å regulere frykt Hypersensitivitet: Går lett i alarmtilstand Alarmen «løper løpsk», mangler forutsetninger for regulere seg ned
20 Dette er utvikling av overlevelseshjernen, på bekostning av læringshjernen! Safety first Beskyttelse fremfor eksplorering
21 Å være i overlevelsesmodus, hva innebærer det? Vi har to grunnleggende alarm- eller overlevelsesreaksjoner, med ulik fysiologi
22 Fight/flight/freeze, Hyper-aktivering Gråt er funksjonelt, noen kommer og redder deg Trussel! Gråt er ikke funksjonelt, personen som skulle reddet deg ER trusselen Immobilisering, Hypo-aktivering
23 Barn med en utviklingstraumehistorie har ofte lett for å komme i både hyper- og hypoaktivering, de har et smalt tolereransevindu Og på grunn av sviktende reguleringskapasitet kan de bli sittende fast i reaksjonene, som ofte kan bli sterke
24 Hyperaktivering Fight/flight/freeze modus: Uro, aggresjon, utagering, impulsivitet, tankekjør, m.m. A K T I V E R I N G TOLERANSEVINDUET Den optimale aktiveringssonen Hypoaktivering Immobilisering: Nedstemthet, tomhet, nummenhet, dissosiasjon, fjernhet, m.m.
25 I lys av dette perspektivet har vi noen faglige utfordringer:
26 30 Utviklingstraumatisering gjenspeiler seg gjerne som reguleringsvansker, med blant annet hyper- eller hyporeaksjoner som et fremtredende uttrykk. Dette er vansker som ofte går på tvers av diagnostiske kategorier Hva vi ser, og dermed behandler, kan da blir sårbart for hvilke vansker som er mest iøynefallende for oss - hvor vi «fester blikket» Dag Nordanger, 2015
27 Toleransevinduet Hyperaktivering Fight/flight/freeze modus: Uro, aggresjon, utagering, impulsivitet, kaos, m.m. A K T I V E R I N G ADHD? TOLERANSEVINDET Den optimale aktiveringssonen Hypoaktivering Immobilisering: Nedstemthet, tomhet, nummenhet, handlingslammelse, m.m.
28 Toleransevinduet Hyperaktivering Fight/flight/freeze modus: Uro, aggresjon, utagering, impulsivitet, kaos, m.m. A K T I V E R I N G Depresjon? TOLERANSEVINDET Den optimale aktiveringssonen Hypoaktivering Immobilisering: Nedstemthet, tomhet, nummenhet, handlingslammelse, m.m.
29 Toleransevinduet Hyperaktivering Fight/flight/freeze modus: Uro, aggresjon, utagering, impulsivitet, kaos, m.m. A K T I V E R I N G Bipolar? TOLERANSEVINDET Den optimale aktiveringssonen Hypoaktivering Immobilisering: Nedstemthet, tomhet, nummenhet, handlingslammelse, m.m.
30 Toleransevinduet Hyperaktivering Fight/flight/freeze modus: Uro, aggresjon, utagering, impulsivitet, kaos, m.m. A K T I V E R I N G Ustabil personlighetsforstyrrelse? TOLERANSEVINDET Den optimale aktiveringssonen Hypoaktivering Immobilisering: Nedstemthet, tomhet, nummenhet, handlingslammelse, m.m.
31 Sentrale fagutviklingsspørsmål er derfor: Dersom vanskene handler om grunnleggende reguleringsvansker, hva betyr det for hva som er underliggende mekanismer for endring, og hvordan disse best kan stimuleres? Hvilke implikasjoner har et utviklingstraumeperspektiv for utredning og kartlegging? Hva er de mest representative symptomene og funksjonsvanskene i ulike aldre? Hvilke implikasjoner har utviklingstraumeperspektivet for skolens, barnevernets, spesialisthelsetjenestens, eller andre barnerettede tjenesters arbeid?