LANDBRUG. Tjekliste til. Alle virksomheder med ansatte skal udarbejde en skriftlig arbejdspladsvurdering - PDF Free Download
Download "LANDBRUG. Tjekliste til. Alle virksomheder med ansatte skal udarbejde en skriftlig arbejdspladsvurdering"
1 Tjekliste til LANDBRUG Alle virksomheder med ansatte skal udarbejde en skriftlig arbejdspladsvurdering (APV). APV en skal udarbejdes i samarbejde mellem virksomhedens ledelse og ansatte, og APV en er virksomhedens eget redskab til at kortlægge, prioritere og løse arbejdsmiljøproblemer. Arbejdstilsynet har udarbejdet brancherettede APV-tjeklister fortrinsvis til virksomheder med mindre end ti ansatte. Tjeklisterne tager udgangspunkt i de arbejdsmiljøforhold, der er typiske for branchen. Tjeklisterne indeholder en række spørgsmål, som virksomheden skal svare ja eller nej til. Alle de spørgsmål, som virksomheden svarer ja til, udgør et arbejdsmiljøproblem, der skal indgå i en handlingsplan, som virksomheden skal udarbejde i tilknytning til tjeklisten. Virksomheden skal i forhold til tjeklisterne: svare på alle spørgsmål i tjeklisten, tage stilling til de spørgsmål, som virksomheden svarer Ja til, i tjeklistens handlingsplan, overveje, hvad årsagen til de konstaterede arbejdsmiljøproblemer kan være, udarbejde løsninger på arbejdsmiljøproblemerne, tage stilling til, hvem der er ansvarlig for at løse arbejdsmiljøproblemerne, samt hvornår de forventes at være løst, tage skriftlig stilling til væsentlige arbejdsmiljøproblemer på virksomheden, som ikke fremgår af tjeklisten. Arbejdstilsynet har udarbejdet APV-lister, der dækker ca. 60 brancheområder. Det er således muligt at udfylde flere tjeklister, hvis virksomhedens har aktiviteter inden for forskellige brancheområder. På Arbejdstilsynets hjemmeside og i de 48 arbejdsmiljøvejvisere kan man få information om, hvor Arbejdstilsynet ser de væsentligste arbejdsmiljøproblemer i de forskellige brancher. I vejviserne kan virksomhederne bl.a. finde information om de vigtigste regler og forslag til, hvordan de kan løse de typiske arbejdsmiljøproblemer i de forskellige brancher.
2 ULYKKER 1. Er der medarbejdere, der tager unødvendige chancer eller ikke bruger personlige værnemidler - fx åndedrætsværn og høreværn? 2. Er der ulykker, der ikke undersøges, så man kan forhindre, at samme ulykke sker igen? 3. Er der medarbejdere, der ikke er instrueret og oplært i arbejdet? 4. Er der sikkerhedsmateriel, der ikke jævnligt undersøges for fejl? 5. Er der medarbejdere, der ikke har den nødvendige tid til at udføre opgaverne på en sikkerhedsmæssigt forsvarlig måde? MASKINER 6. Kan medarbejderne komme til at starte maskiner utilsigtet? 7. Er der maskiner med bevægelige dele, der ikke er sikret med afskærmning? 8. Er der maskiner, der ikke har nødstop? 9. Mangler der brugsanvisninger for maskiner, der orienterer om korrekt brug, vedligeholdelse m.m.? 10. Er der maskiner, der ikke er vedligeholdt i henhold til leverandørens anvisninger? 11. Mangler der lovpligt eftersyn på transportredskaber? INTERN TRANSPORT OG FÆRDEN 12. Er der uorden i værktøj, materialer, affald mv.? 13. Er der risiko for, at personer blive påkørt eller klemt af køretøjer som fx traktorer? BEVÆGELSESBELASTNINGER, FALD MV. 14. Er der situationer, hvor medarbejderne foretager uhensigtsmæssige vrid eller drejninger i kroppen? 15. Mangler der løfteredskaber ved løft over 11 kg eller ved uhensigtsmæssige løft, træk eller skub? 16. Er der steder på virksomheden, hvor medarbejderne kan falde over ting eller slå sig på fx værktøj, bygningsdele eller affald? 17. Er der glatte gulve og gangarealer, fx på grund af spild? EKSPLOSION, BRANDFARE, ÆTSNING OG FORGIFTNING 18. Er der situationer, hvor medarbejderne ikke følger brugsanvisningens sikkerhedsregler for kemikalier eller tekniske hjælpemidler? 19. Arbejder medarbejderne med kemikalier, der indebærer risiko for ætsningsskader på hud eller gennem klæder, fx ved sprøjt, spild, udsivning, overkogning eller fordampning af væske?
3 ANDRE ULYKKESFARER 20. Er der genstande højt oppe, der ikke er spændt fast eller på anden måde beskyttet, så de ikke falder ned, fx halmballer? KEMI 21. Arbejder medarbejderne med mærkningspligtige kemikalier (kemikalier med orange faresymboler) på en uforsvarlig måde? 22. Mangler virksomheden at undersøge, om de farlige kemikalier, der bruges, kan erstattes (substitueres) af ufarlige eller mindre farlige kemikalier? 23. Er der medarbejdere, der arbejder med farlige kemikalier, der ikke er orienteret om risikoen ved arbejdet? 24. Er der medarbejdere, der ikke bruger personlige værnemidler, selv om det er påkrævet? 25. Arbejder medarbejderne med farlige kemikalier, selv om der ikke er udarbejdet en arbejdspladsbrugsanvisning, der er tilpasset virksomhedens forhold? ALLERGI/LUFTVEJSBELASTNINGER 26. Er medarbejderne udsat for støv, fx i stalde og under høstning, der ikke bliver fjernet på en hensigtsmæssig måde? BIOLOGI 27. Arbejder medarbejderne med mikroorganismer eller med materialer, hvori der kan forekomme mikroorganismer på en uforsvarlig måde? 28. Er der gulve, vægge eller lofter, der er svære at gøre rene eller som har sprækker eller huller? INDEKLIMA TEMPERATUR 29. Er der trækgener? LUFTKVALITET 30. Ligger der tit støv på vandrette flader? 31. Er der generende lugt fra omgivelser? FUGT OG SKIMMELSVAMP 32. Sker det, at der siver vand ind gennem tag, vægge eller gulv?
4 AKUSTIK 33. Er der generende støj fra personer, maskiner eller installationer? ERGONOMI TUNGE LØFT 34. Løftes der tunge emner eller byrder manuelt? 35. Bæres der tunge emner eller redskaber, mens man går? 36. Løftes der mange emner over 3 kg i løbet af en arbejdsdag? 37. Løftes der byrder i dårlige arbejdsstillinger, fx langt fra kroppen, over skulderhøjde eller under knæhøjde? TUNGE SKUB OG TRÆK 38. Skal der anvendes stor kraft til at trække eller skubbe hjælpemidler eller husdyr? 39. Er underlaget ujævnt, skråt, blødt, glat, eller er der trin? 40. Er der dårlige pladsforhold ved skub og træk? 41. Er der mange igangsætninger, opbremsninger eller vendinger, når byrder skal skubbes eller trækkes? 42. Oplever medarbejderne, at de ting, de skubber eller trækker, er tunge? ENSIDIGT, GENTAGET ARBEJDE 43. Er der ensidigt, gentaget arbejde det vil sige arbejde, hvor ensartede arbejdsbevægelser gentages kontinuerligt i en stor del af arbejdsdagen, fx ved højtryksrensning? ARBEJDSSTILLINGER 44. Arbejdes der i ubekvemme arbejdsstillinger, fx på hug eller knæ eller med hænderne over skulderhøjde? 45. Arbejdes der med foroverbøjet ryg eller foroverbøjet eller bagoverbøjet nakke? 46. Arbejdes der i samme stilling i lang tid? 47. Er der snævre pladsforhold på arbejdspladsen?
5 STØJ 48. Er der medarbejdere, der er udsat for støj, der er så høj, at de må råbe for at tale med en person, der står en 0,5-1 m væk? 49. Er der medarbejdere, der ikke bruger høreværn, selv om støjen er kraftig? 50. Forsømmer virksomheden at indkøbe de mest støjsvage maskiner på markedet? VIBRATIONER HÅND-ARM VIBRATIONER 51. Bruger medarbejderne slående, roterende eller vibrerende værktøj eller maskiner, fx motorkædesave og højtryksrensere? 52. Bruger medarbejderne værktøj eller maskiner, hvor vibrationsstyrken, jf. brugsanvisningen, er større end 3 m/s 2? HELKROPSVIBRATIONER 53. Bruger medarbejderne køretøjer, hvor de udsættes for kraftige vibrationer som førere? KULDE OG VARME 54. Skifter medarbejderne hyppigt mellem stærk kulde og stærk varme? BØRN OG UNGE INSTRUKTION OG TILSYN 55. Er der unge under 18 år, som ikke har fået en grundig instruktion og oplæring? 56. Arbejder unge under 18 år, uden at der føres tilsyn af en person over 18 år? PSYKISK ARBEJDSMILJØ FOR STORE KRAV 57. Sker det ofte, at medarbejderne ikke når alle arbejdsopgaverne? 58. Er der medarbejdere, som har en særlig lang arbejdstid i længere sammenhængende perioder?
6 59. Er der medarbejdere, som i længere perioder arbejder på forskudte tidspunkter? 60. Er der medarbejdere, som konstant har en stor arbejdsmængde eller udsættes for stort tidspres? MANGEL PÅ STØTTE FRA KOLLEGER OG LEDELSE 61. Mangler medarbejderne hjælp og støtte fra kolleger? MOBNING/CHIKANE 62. Er der mobning og/eller chikane på arbejdspladsen? SYGEFRAVÆR 63. Er der forhold i arbejdsmiljøet, der kan medvirke til sygefravær? 64. Kan ændringer i arbejdsmiljøet bevirke, at sygefraværet mindskes? ANDET Virksomheden skal være opmærksom på, at der på en række områder stilles særlige krav til APV en. Det gælder bl.a. følgende, som virksomheden skal supplere tjeklisten med, hvis området findes på virksomheden: Gravides arbejdsmiljø Skærmarbejde Biologiske agenser Kræftfremkaldende stoffer og materialer.
7 APV-tjekliste Handlingsplan Årsag til problem eller problemer Løsning Ansvarlig Frist og prioritering Virksomheden skal tage stilling til, hvordan der skal følges op på handlingsplanen, om handlingsplanen har haft den ønskede effekt, eller om der skal ske justeringer. Arbejdspladsvurderingen skal som minimum revideres hvert tredje år, eller hvis der sker ændringer i arbejdet, arbejdsmetoder eller arbejdsprocesser, som har betydning for sikkerheden og sundheden under arbejdet. Udført af: Arbejdsgiver Dato Medarbejder Dato Arbejdstilsynet har udarbejdet 48 brancherettede arbejdsmiljøvejvisere som et arbejdsredskab til virksomheder, der skal udarbejde APV. Til denne tjekliste hører arbejdsmiljøvejviser nr. 42. Se også det brancherettede APV-materiale, som branchearbejdsmiljørådene har udarbejdet, og læs At-vejledning D.1.1, der oplyser om regler og krav til APV en.