Energiledelse og energieffektivisering er nyttige verktøy | Enova Kunnskap
>> Enova Kunnskap > Vaskeri/renseri > Faste rutiner og en ombygd melketank har gitt stor gevinst
Når målet er økt lønnsomhet, har energiledelse og energieffektivisering vist seg å være nyttige verktøy for Marthes Renseri i Trøndelag.
– Det handler om å planlegge for å unngå energitoppene og å alltid være på jakt etter nye og bedre løsninger. Det trenger ikke være så veldig komplisert, forteller daglig leder Sivert Lian Opdahl
Vaskebalje og døgndrift
I generasjonsbedriften som har vokst seg til å bli Trøndelags største renseri, er Sivert tredje generasjon. Det hele startet rett etter krigen. Siverts bestemor, Marthe «Dudde» Lian, utstyrt med vaskebalje og tørkesnorer på soverommene, begynte å vaske tekstiler for militærleiren på Steinkjer. Etter hvert ble grisefjøset på gården sanert og gjort om til et ordentlig vaskeri.
Mor og sønn: Marthe Ree Lian og Sivert Lian Opdahl. I dag henholdsvis fagansvarlig og daglig leder i renseriet og hoder arven til Marthe «Dudde» Lian i hevd.
– Slik vokste jeg opp, med vaskeri på andre siden av tunet. Vi jobba hele året, hele døgnet. Og det fortsatte da vi flytta til Stjørdal. Vaskeriet var i butikklokalet under leiligheten vår. Maskinene sto og gikk hele døgnet, forteller Sivert, tydelig stolt av sin egen og familiebedriftens rike historie.
Det er skjedd store oppgraderinger og driften blir stadig mer moderne og effektiv.
Oversikt for å unngå toppene
I dag har Marthes Renseri 13 inn- og utleveringssteder som tar imot dresser, bunader, tepper og alt som kan renses. Men selve renseridriften er sentralisert og flyttet til Stjørdal. Det har gitt store utslag på energiregnskapet, og dermed på lønnsomheten.
– Sentraliseringa har vært et av de mest lønnsomme og energieffektiviserende tiltakene vi har gjort.
- Sivert Lian Opdahl
– Det har betydd at vi har skrota flere av de gamle maskinene, og får bedre utnyttet de maskinene vi har. Vi har bedre oversikt og kontroll over hvilke prosesser som startes når. På den måten unngår vi energitoppene, forteller Sivert.
I dag har renseriet strenge rutiner for hva som gjøres når. Ved å unngå at maskiner startes for enkeltoppdrag, men heller samler de energikrevende prosessene, er det mye energi å spare. En grov utregning viser at sentraliseringa alene har spart inn 216 000 kilowattimer per år.
– Vi lener oss mye på gode rutiner. Det er de ansatte som til syvende og sist trykker på knappene og starter maskinene. Vi har snakket mye om energiledelse og bevissthet rundt det. Men det mest effektive har vært å inkludere de ansatte i arbeidet med å fastsette rutiner for det daglige arbeidet. Tidspunktene på når de forskjellige prosessene startes opp og utføres, sitter i ryggmargen på oss alle sammen. Dette er rutiner alle er enige i og skjønner hvorfor vi har, konstaterer Sivert.
Godt innarbeidede rutiner gir ikke bare gevinster på energiregnskapet, de ansatte får større forutsigbarhet og mer overskudd i arbeidshverdagen.
Den faste ukeplanen på Marthes Renseri, innebærer at de gjør rens og produksjon på mandag, tirsdag og onsdag. Mens torsdager og fredager er for pakking og utkjøring. På denne måten blir fredager en roligere dag for vedlikehold av maskiner og utstyr.
– Da vi fjernet muligheten for å starte en maskin på en fredag kvart over fire, fjernet vi mye unødvendig energibruk. Maskina krever oppvarming, så om man starter en maskin, må man vite at det er mye å gjøre den dagen. Slik at maskina ikke startes uten nok å gjøre. Å kjøre én enkelt runde rens, det er ikke energieffektivt.
HER ER NOEN AV TILTAKENE MARTHES RENSERI HAR GJENNOMFØRT:
Lekkasjer fører til økt belastning på kompressorene og redusert levetid på utstyret. Lekkasjer oppstår ofte på rør, slanger, hurtigkoblinger, pakninger og ventiler. Hvis det ikke er støy i lokalet, kan man lytte eller benytte lekkasjedetektor. Hvis det ikke er kontinuerlig drift, kan man også beregne lekkasjeomfanget ved å stenge en av kompressorene. Deretter registrere hvor lang tid det tar før trykket i anlegget synker. Total gangtid i forhold til totaltid angir lekkasjetapet i %. Riktig driftstrykk og optimal luftbehandling (tørke og filtrer). Samt behovsstyrt regulering (frekvensstyring og/eller samkjøring) er også viktige tiltak for å redusere energibehovet til trykkluft. Temperaturen inn til kompressoren bør være så lav som mulig. Dette er viktig både med hensyn til tørkekapasitet og til energieffektivitet. Dersom temperaturen på ren inntaksluft kan senkes med 6'C, kan utbyttet til kompressoren økes med 2 %. Dette kan man oppnå ved at den tas inn fra en kjølig side av bygget.
Energibehovet til belysning kan reduseres ved hjelp av blant annet bevegelsessensorer, som reduserer driftstiden. Men også dagslysstyring (lysdemping), som både reduserer driftstid og gjennomsnittlig effektbehov. Energibesparelse ved dagslysstyring er avhengig av tilgjengelig dagslys som kan være begrenset på industrianlegg. Ved å velge effektive armaturer (reflektorer) kan antall lyskilder reduseres. Riktig plassering av armaturene i forhold til lysbehovet, og regelmessig rengjøring er også viktige tiltak. Utskifting til mer energieffektive lyskilder (f.eks.: LED) og armaturer (reflektorer) bør også vurderes.
Vurdere varmegjenvinning, driftstider, soner med varmeoverskudd og underskudd, luftfordeling (optimal tilførsel av tilluft), og luftmengder. Samt vedlikehold (filterskifte, kanalrenhold, gjenvinningsfunksjon), etablere avtrekkshetter over varme prosesser.
Varmegjenvinning i en ombygd melketank fra Frosta
Men de gode resultatene skyldes ikke bare gode rutiner. Sivert forteller at de hele tiden har vært på utkikk etter løsninger som kan optimalisere energibruken.
– Vi har undersøkt varmegjenvinning av varmluft fra tromlene, og endringer i ventilasjonsanlegget. Men det har vi ikke funnet lønnsomme og gode nok løsninger på ennå.
Det som derimot har gitt gode resultater, er en finurlig og hjemmesnekret løsning for gjenvinning av varmtvann. Mange energikrevendeprosesser for nedkjøling gir et stort overskudd av varme og oppvarmet vann.
– Vi var på Frosta på en gammel bondegård og kjøpte oss en gammel melketank. Vi fikk sanert og montert den, og koblet den opp med noen hjemmesnekrede pumper. Vi kan nå ta vare på varmtvannet vi produserer og fordele det på vaskemaskinene som trenger varmt vann, forteller Sivert.
Innovasjon lønner seg: Den ombygde melketanken gjør det mulig å gjenvinne varmtvann fra kjøleprosesser og fordele det der det trengs.
Enkle grep og endringer
Sivert tror mange forbinder energiledelse med store og kompliserte prosesser. Og at lovnader om rask levering ofte kan være et hinder for de gode rutinene. Å bygge gode rutiner som innarbeides i bedriften, blant ansatte og i alt man gjør, gir store gevinster. Det er erfaringen man sitter igjen med fra Marthes Renseri.
– Ofte er det bare snakk om små justeringer som gjør at man kan drive mye mer energieffektivt. Det er lett å tenke at man utfører god service når man kan levere superraskt. Men i det lange løp tror jeg man skyter seg selv i foten av å holde på sånn. Det tar den tiden det tar. Det vet kundene våre, avslutter han.