Samarbetet i Arktis och Barentsregionen - Miljöministeriet
Hoppa till innehåll
Statsrådet och ministerierna
Statsrådet
Statsrådets kansli
Försvars­ministeriet
Kommunikations­ministeriet
Utrikes­ministeriet
Finans­ministeriet
Arbets- och närings­ministeriet
Justitie­ministeriet
Under­visnings- och kultur­ministeriet
Social- och hälsovårds­ministeriet
Inrikes­ministeriet
Jord- och skogs­bruks­ministeriet
Miljö­ministeriet
Välj språk Svenska
Valitse kieli:
This page is in Finnish. Go to the English site »
Or choose language:
Den här sidan är på finska. Gå till den svenska versionen av sidan »
Eller välj språk:
Dát siidu lea suomagillii. Sirdás davvisámegielat siidduide »
Dahje vállje giela:
Языk эToro caйTa фиHckий. ПepeйTи Ha pycckoязычHый caйT »
Или BыбepиTe языk:
Cette page est en finnois. Aller sur le site en français »
Ou choisir la langue:
Diese Seite ist auf Finnisch. Wechseln Sie zur deutschen Version »
Oder wählen Sie Ihre Sprache:
Tämä sivu on englanniksi. Siirry suomenkieliseen sivustoon »
Tai valitse kieli:
Choose language:
Den här sidan är på engelska. Gå till den svenska versionen av sidan »
Eller välj språk:
Языk эToro caйTa aHrлийckий. ПepeйTи Ha pycckoязычHый caйT »
Или BыбepиTe языk:
Dát siidu lea eŋgelasgillii. Sirdás davvisámegielat siidduide »
Dahje vállje giela:
Cette page est en anglais. Aller sur le site en français »
Ou choisir la langue:
Diese Seite ist auf Englisch. Wechseln Sie zur deutschen Version »
Oder wählen Sie Ihre Sprache:
Tämä sivu on ruotsiksi. Siirry suomenkieliseen sivustoon »
Tai valitse kieli:
This page is in Swedish. Go to the English site »
Or choose language:
Välj språk:
Языk эToro caйTa шBeдckий. ПepeйTи Ha pycckoязычHый caйT »
Или BыбepиTe языk:
Dát siidu lea eŋgelasgillii. Sirdás davvisámegielat siidduide »
Dahje vállje giela:
Cette page est en suédois. Aller sur le site en français »
Ou choisir la langue:
Diese Seite ist auf Schwedisch. Wechseln Sie zur deutschen Version »
Oder wählen Sie Ihre Sprache:
Tämä sivu on pohjois-saameksi. Siirry suomenkieliseen sivustoon »
Tai valitse kieli:
This page is in North Saami. Go to the English site »
Or choose language:
Den här sidan är på nordsamiska. Gå till den svenska versionen av sidan »
Eller välj språk:
Языk эToro caйTa ceBepocaaMckий. ПepeйTи Ha pycckoязычHый caйT »
Или BыбepиTe языk:
Vállje giela:
Cette page est en same du Nord. Aller sur le site en français »
Ou choisir la langue:
Diese Seite ist auf Nordsamisch. Wechseln Sie zur deutschen Version »
Oder wählen Sie Ihre Sprache:
Tämä sivu on venäjäksi. Siirry suomenkieliseen sivustoon »
Tai valitse kieli:
This page is in Russian. Go to the English site »
Or choose language:
Den här sidan är på ryska. Gå till den svenska versionen av sidan »
Eller välj språk:
Dát siidu lea ruoššagillii. Sirdás davvisámegielat siidduide »
Dahje vállje giela:
BыбepиTe языk:
Cette page est en russe. Aller sur le site en français »
Ou choisir la langue:
Diese Seite ist auf Russisch. Wechseln Sie zur deutschen Version »
Oder wählen Sie Ihre Sprache:
Tämä sivu on ranskaksi. Siirry suomenkieliseen sivustoon »
Tai valitse kieli:
This page is in French. Go to the English site »
Or choose language:
Den här sidan är på franska. Gå till den svenska versionen av sidan »
Eller välj språk:
Dát siidu lea fránskkagillii. Sirdás davvisámegielat siidduide »
Dahje vállje giela:
Языk эToro caйTa фpaHцyзckий. ПepeйTи Ha pycckoязычHый caйT »
Или BыбepиTe языk:
Choisir la langue:
Diese Seite ist auf Französisch. Wechseln Sie zur deutschen Version »
Oder wählen Sie Ihre Sprache:
Tämä sivu on saksaksi. Siirry suomenkieliseen sivustoon »
Tai valitse kieli:
This page is in German. Go to the English site »
Or choose language:
Den här sidan är på tyska. Gå till den svenska versionen av sidan »
Eller välj språk:
Языk эToro caйTa HeMeцkий. ПepeйTи Ha pycckoязычHый caйT »
Или BыбepиTe языk:
Cette page est en allemand. Aller sur le site en français »
Ou choisir la langue:
Wählen Sie Ihre Sprache:
Valitse Kieli Suomi
Välj språket Svenska
Select language English
Media
Nyckelord
Sök
Till söksidan
Meny
Framsida
Ansvarsområden Öppna undermenyn
Klimatet Finlands och EU:s klimatpolitik, internationella klimatförhandlingar
Natur och vatten Biologisk mångfald, naturvård, vatten- och havsvård
Förebyggande av förorening av miljön Luftföroreningar och luftvård, miljöskador, förorenade områden
Boende Planläggning, byggbestämmelser, MBT-avtal, digital byggd miljö
Byggande och markanvändning Bostadspolitik, boende för grupper med särskilda behov, bostadslöshet
Cirkulär ekonomi Främjande av cirkulär ekonomi, avfall, kemikalier, plast
EU och internationellt samarbete Internationella miljöavtal, nordiskt samarbete, bedömning av gränsöverskridande miljökonsekvenser
Forskning och utveckling Mål för forsknings- och utvecklingsverksamheten, användning av forskningsdata
Understöd och stöd Prövningsbaserade statsunderstöd inom miljöförvaltningen, EU:s Life-program
Klimatneutralt Finland 2035 Regeringens klimatpolitik
Aktuellt
Projekt och lagberedning
Publikationer
Ministeriet
Kontaktinformation
Meny
Nyckelord
Sök
Till söksidan
Framsida
Ansvarsområden
Klimatet
Finlands nationell klimatpolitik
Den klimatpolitiska planen på medellång sikt
Programmet Kommunernas klimatlösningar (2018–2023)
Rundabordsforum för klimatpolitik
Frivillig utsläppskompensation
Klimatårsberättelsen
Europeiska unionens klimatpolitik
Internationell klimatpolitik
Klimatavtalet från Paris
Klimatkonferensen COP26 i Glasgow
Samarbete för att minska sot- och metanutsläpp
Vetenskap som stöd för klimatpolitiken
Lagstiftning och anvisningar
Klimatlagens revidering
Natur och vatten
Naturens mångfald
Nationell politik för biologisk mångfald
EU:s strategi för biologisk mångfald
Internationell politik för biologisk mångfald
Skydd av arter och naturtyper
Livsmiljöprogrammet Helmi
METSO – handlingsprogrammet för den biologiska mångfalden i skogarna i södra Finland
Naturskyddsområden
Naturvårdslagstiftning
EU:s habitatdirektiv och fågeldirektiv
Revideringen av naturvårdslagstiftningen
Revideringen av naturvårdslagen
Ekologisk kompensation
Beredningen av en lag om ersättning av skador orsakade av fridlysta arter
Vatten- och havsvården
Vatten- och havsvården i Finland
Programmet för effektiverat vattenskydd
Finansiering för restaurering av vattendrag och för vattenhushållning inom jord- och skogsbruket
Vattnens tur - projekt och deras finansiering
Grundvattenskydd
Vattenvårds- och havsskyddslagstiftningen och anvisningar
Internationellt samarbete inom vatten- och havsvården
Programmet för främjande av återvinningen av näringsämnen och förbättring av Skärgårdshavets tillstånd
Lagstiftning och anvisningar
Förebyggande av förorening av miljön
Luftvård
Det nationella luftvårdsprogrammet 2030
Internationellt samarbete och EU-frågor
Skydd av ozonskiktet
Internationellt samarbete och EU-frågor
Förebyggande av miljöskador
Miljötillstånd och tillsyn över miljöskyddet
Miljöbrott
Förorenade markområden
Oljeskyddsfonden
Lagstiftning och anvisningar
Boende
Ägarbostäder
Bostadspolitiken
Hyresbostäder
Bostadsrättsboende
Delägarboende
Bostadslöshet
Äldres boende
Lagstiftning och anvisningar
Byggande och markanvändning
Markanvändnings- och bygglagen
Finlands byggbestämmelsesamling
Markanvändningsplanering
Avtal om markanvändning, boende och trafik
Landskapsplanläggning
Utvecklingsbilden av områdesanvändningen
Havsplanering
Koldioxidsnålt byggande
Färdplanen för koldioxidsnålt byggande
Level(s) – Gemensamma EU-mätare för resurseffektivitet i byggandet
Träbyggande
Stödprogrammet för tillväxt och utveckling med trä
Offentligt träbyggande
Byggnaders energiprestanda
Byggprodukter
CE-märkning
Nationella godkännandeförfaranden
Förordningar om typgodkännande
Avstående från oljeuppvärmning
Digital byggd miljö
RYHTI-projektet
Datasystemet för den byggda miljön
Frågor och svar om RYHTI-projektet
Interoperabilitet för information om den byggda miljön
Hållbara städer
Byggnadsskydd och landskapsvård
Kulturmiljö
Resultat av arbetet
Cirkulär ekonomi inom byggandet
Utbyggnad av vindkraft
Lagstiftning och anvisningar
Cirkulär ekonomi
Programmet för främjande av cirkulär ekonomi
Green deal för cirkulär ekonomi
EU:s paket om cirkulär ekonomi
Avfall
Den riksomfattande avfallsplanen
Internationellt samarbete och EU-frågor
Finlands färdplan för plast
Hållbar konsumtion och produktion
Kemikalier
Kemikalier och cirkulär ekonomi
Internationellt samarbete och EU-frågor
Lagstiftning och anvisningar
EU och internationellt samarbete
Internationella miljöavtal
Samarbete i EU
Det nordiska samarbetet
Samarbetet i Arktis och Barentsregionen
Bedömning av miljökonsekvenser
UNEP & UN-HABITAT
Forskning och utveckling
Understöd och stöd
Miljöministeriets specialunderstöd
Årliga statsunderstöd som Miljöförvaltningen beviljar
EU:s Life-program
Europeiska regionala utvecklingsfonden
Klimatneutralt Finland 2035
Aktuellt
Alla pressmeddelanden och nyheter
Beställ pressmeddelanden
Projekt och lagberedning
Publikationer
Ministeriet
Miljö- och klimatminister
Miljöministeriets organisation
Strategi och målsättningar
Jämställdhet och likabehandling
Ministeriets verksamhets miljöpåverkan
Riktlinjerna för det internationella samarbetet
Miljöministeriets förvaltningsområde
Lagstiftning om miljöförvaltningen
Klagomål som gäller miljöförvaltningen
Beredskapsärenden vid miljöministeriet
Coronavirusberedskapen inom miljöministeriets förvaltningsområde
Miljöministeriet som arbetsplats
Tjänste- och arbetskollektivavtals-handlingar
Kontaktinformation
Kontaktuppgifter till personal
Tjänster för media
Tillgängligheten
Dataskydd
Kakor (cookies)
Ge respons
sv
Ansvarsområden
EU och internationellt samarbete
Samarbetet i Arktis och Barentsregionen
Klimatet
Natur och vatten
Förebyggande av förorening av miljön
Boende
Byggande och markanvändning
Cirkulär ekonomi
EU och internationellt samarbete
Internationella miljöavtal
Samarbete i EU
Det nordiska samarbetet
Samarbetet i Arktis och Barentsregionen
Bedömning av miljökonsekvenser
UNEP & UN-HABITAT
Forskning och utveckling
Understöd och stöd
Klimatneutralt Finland 2035
Samarbetet i Arktis och Barentsregionen
Arktiska rådet
Arktiska rådet är ett mellanstatligt forum för de åtta arktiska länderna. Rådet har som mål att främja hållbar tillväxt och miljövård. Arktiska rådets medlemsländer är Finland, Sverige, Norge, Island, Danmark, Förenta staterna, Ryssland och Kanada. Dessutom har sex organisationer som företräder arktiska urfolk permanenta deltagare i rådet. De permanenta deltagarna kan delta i rådets arbete på alla nivåer. Arktiska rådets beslut fattas enligt konsensusprincipen och så att representanterna för urfolken konsulteras. Arktiska rådet har också drygt 30 medlemmar med observatörsstatus. Till dessa hör 12 stater och flera internationella organisationer. Observatörerna har ingen beslutanderätt på mötena och kan delta i rådets arbete mestadels på arbetsgruppsnivå. Arktiska rådet har ett ständigt sekretariat som samordnar arbetet i Tromsø.
Arktiska rådet leds i tur och ordning av vart och ett av de åtta medlemsländerna. Ordförandeskapet roterar med två års mellanrum. Finland var ordförande för Arktiska rådet 2017–2019.
En central del av Arktiska rådets arbete utförs i rådets sex permanenta arbetsgrupper. Rådet kan dessutom bilda temaspecifika expertgrupper för en bestämd tid.
Arktiska rådets arbetsgrupper
Åtgärdsprogrammet för att minska föroreningar (ACAP) främjar projekt som syftar till att minska halterna av skadliga ämnen i den arktiska regionen.
Programmet för uppföljning och utvärdering av den arktiska miljön (AMAP) följer upp och utvärderar miljöns tillstånd i den arktiska regionen, inkl. klimatförändringen, samt sambandet mellan människornas hälsa och miljön.
Skyddsprogrammet för arktiska växter och djur (CAFF) svarar för att följa upp och bedöma den biologiska mångfalden i den arktiska regionen samt främjar skyddet av arter och områden i regionen.
Arbetsgruppen för bekämpning av miljöolyckor i den arktiska regionen (EPPR) fokuserar på att förebygga olyckor som skadar miljön och begränsa konsekvenserna av sådana olyckor.
Målet med programmet för skydd av den marina miljön i den arktiska regionen (PAME) är att skydda arktiska havsområden och deras ekosystem.
Arbetsgruppen för hållbar utveckling (SDWG) arbetar med projekt om människans hälsa och välbefinnande, socioekonomiska frågor i den arktiska regionen, anpassning till klimatförändringen och energifrågor som rör regionen samt projekt som stödjer regionens kulturer och språk.
Arktiska rådet
Barentsrådet
Barentsrådet (Barents Euro-Arctic Council) främjar stabilitet och hållbar utveckling i Barentsregionen. Medlemmar i rådet är de nordiska länderna, Ryssland och EU-kommissionen. Finland är nästa gång ordförande för rådet 2021–2023.
Barentssamarbete bedrivs också på landskaps- och länsnivå. I Barents regionråd (Barents Regional Council) är olika regionförvaltningar medlemmar – från Finland Lappland, Norra Österbotten, Kajanaland och Norra Karelen.
Barentsrådets miljöarbetsgrupp (WGE) är en av de mest aktiva arbetsgrupperna inom Barentssamarbetet. Ordförandeskapet cirkulerar mellan miljöministerierna och -departementen i Finland, Ryssland, Sverige och Norge. Miljöarbetsgruppen håller tät kontakt med arbetsgrupperna i Arktiska rådet. Finland är ordförande för miljöarbetsgruppen 2020–2023.
Miljöarbetsgruppens viktigaste samarbetsområden:
Inledande av miljöåtgärder i så kallade hot spots i det ryska Barentsområdet
På den så kallade hot spot-listan finns starkt förorenande objekt i det ryska Barentsområdet. Listan utarbetades 2003 av Nordiska miljöfinansieringsbolaget NEFCO (Nordic Environment Finance Corporation) och Arktiska rådets övervakningsprogram AMAP (Arctic Monitoring and Assessment Programme). Barentsrådets miljöarbetsgrupp arbetar aktivt tillsammans med de ryska oblasterna och den privata sektorn för att iståndsätta hot spot-objekten och främja införandet av bästa tillgängliga teknik.
Naturvård och vattenfrågor
I frågor som gäller naturvård och vattendrag bedrivs mycket samarbete i form av projekt. Centrala teman har varit övervakning av miljöns tillstånd, skapande av ett gränsöverskridande nätverk av naturskyddsområden (Barents Protected Areas Network, BPAN-projekt 2011–2017), restaurering av vattendrag samt turismens inverkan på ekosystemen i Barentsregionen.
Klimatförändringen
Inom Barentssamarbetet har man utarbetat ett handlingsprogram för klimatförändringen som omfattar arbetet för begränsning av och anpassning till klimatförändringen samt forskning och kommunikation. Handlingsprogrammet uppdaterades senast 2017. Regionala klimatstrategier och program är viktiga för att man ska kunna begränsa klimatförändringen och anpassa sig till den. Barentssamarbetet utgör en bra plattform för klimatsamarbete mellan regionerna och för utbyte av god praxis.
Mer om ämnet: Barents Euro-Arctic Council
Alexandersgatan 7, Helsingfors
PB 35, 00023 Statsrådet
Telefonväxel: 0295 16001
[email protected]
Ge respons
Kontaktinformation
Tillgängligheten
Dataskydd
Webbplatskarta
Twitter
Instagram
YouTube
LinkedIn