• Byggekostnadsindeks for boliger, desember 1992 • Detaljomsetningsindeksen i november 1992 • Hoteller og andre overnattingsbedrifter. Overnattingsstatistikk, november 1992 • Konsumprisindeksen pr. 15. desember 1992 • Lønnsstatistikk for ansatte i bankvirksomhet, 1. september 1992 • Lønnsstatistikk for ansatte i forretningsmessig tjenesteyting, eiendomsdrift og interesseorganisasjoner, 1. september 1992 • Omsetningsindeks for forretningsmessig tjenesteyting, 3. kvartal 1992 • Prisindeks for brukte biler • Prisindeks for engroshandel, 3. kvartal 1992 • Prisindeks for forstegangsomsetning innenlands pr. 15. desember 1992 • Produksjon og forbruk av elektrisk kraft, november 1992 • Produsentprisindeksen pr. 15. desember 1992 • Produksjonsindeks for oljeutvinning, bergverksdrift, industri og kraftforsyning, november 1992 • Studenter ved universitetene vårsemesteret 1992 • Timefortjeneste i privat bygge- og anleggsvirksomhet, 3.
Vil den enkelte bruker av vår statistikk og den enkelte oppgavegiver kunne merke noen endringer i 1993? Det er først grunn til å understreke at mesteparten av statistikkproduksjonen vil gå som før. Kontinuitet er et varemerke ved vår virksomhet som vi ønsker å bevare. Det er videre slik at mye av vårt utviklingsarbeid har en svært langsiktig karakter. Eksempler på dette er vår satsing på (At bruk av administrative registre i innsamlingen av statistikk også på bedriftssiden, utviklingen av bedre statistikk om offentlig forvaltning og hovedrevisjonen av nasjonalregnskapet. Dette er eksempler på arbeid som først om flere dr vil kunne gi full uttelling. I løpet av det året vi nå er inne i, vil Statistisk sentralbyrå innenfor flere områder utarbeide ny statistikk og forbedre kvaliteten på eksisterende statistikker. Alt tidlig i 1993 vil vi komme i gang med publiseringen av vår nye prisindeks for omsetning av bruktboliger. Vi vil også fullføre arbeidet med en registerbasert sysselsettingsstatistikk som dekker alle næringer. Som en oppfølging av E05- avtalen, regner vi med at følgende nye statistikker kommer i drift: Godstransport pi vei, utvidet dekning for produksjonsindeksen og en kvartalsstatistikk for timeverk og lønnssum etter næring. Den løpende utvidelsen og forbedringen av miljø- og ressursstatistikk og av helse- og sosialstatistikk, vil bli videreført. Forholdet til oppgavegiverne vil bli viet stor oppmerksomhet, slik at oppgavebyrden om mulig kan bli redusert. Enkelte tiltak med umiddelbar virkning vil bli iverksatt, som f.eks. en heving av minstegrensen for bedrifter som skal gi detaljerte oppgaver. Det vil også bli satset på ulike former for EBD-baserte innsamlingsmetoder, skjemaforbedringer etc. De krav som Eei. og eventuelt EF-statistikken stiller, vil imidlertid kunne bidra til å øke oppgavebyrden i årene framover. På formidlingssiden vil det arbeidet som ble påbegynt i 1992, med feks. omleggingen til Ukens statistikk og elektronisk formidling, bli fulgt opp. Når vi har avsluttet arbeidet med utformingen av vår visuelle profil til sommeren, vil alle våre publikasjoner komme i ny form. Kanskje vil dette også medføre at SSB vil holde en høyere profil i årene framover, til glede for noen og ergrelse for andre.
Totalt for kommunene i landet utgjør skatteinntektene 46 milliarder kroner og de statlige rammeoverføringene 23 milliarder kroner, viser Statistisk sentralbyrås regnskapstall forbyog herredskommuner for 1991. Forholdet mellom skatteinntekter og rammetilskudd viser store variasjoner fra kommune til kommune. I 183 av kommunene var rammetilskuddet stone enn skatteinntektene. For kommunene utgjorde driftsutgiftene i gjennomsnitt 21 819 kroner pr. innbygger i 1991. De høyeste gjennomsnittlige driftsutgiftene pr. innbygger har de mindre kommunene med lavest innbyggertall. Gruppert etter kommuneklasse er det primærnæringskommuner som har de høyeste gjennomsnittlige driftsutgiftene pr. innbygger. Kommunenes brutto driftsresultat var i 1991 på 9,8 milliarder kroner, netto driftsresultat var på 3,4 milliarder kroner. Regnskapet viser at 43,3 prosent - 23 milliarder kroner - av driftsutgiftene i 1991 gikk til helse-- vern og sosiale tjenester. Undervisningsandelen var på 28,3 prosent. Lønnskostnadene utgjorde 58,3 prosent av driftsutgiftene. Samlet for alle landets kommuner økte lønnskostnadene med 11,5 prosent fra 1990 til 1991. Kjøp av utstyr økte med 20,3 prosent. Utgifter til vedlikehold steg med 9,8 prosent og andre driftsutgifter med 19,5 prosent fra året før. Kommunenes salgs- og leieinntekter (Ate med 14,3 prosent fra 1990 til 1991. En del av økningen kommunenes utgifter skyldes at de i 1991 overtok ansvaret for HVPU-omsorgen fra fylkeskommunene.
vanskelig å sammenligne tallene med årene for. Den største endringen i forskriftene er at regnskapet over inntekter og utgifter, bevilgningsregnskapet, er delt i et driftsregnskap og et kapitalregnskap. Driftsregnskapet omfatter løpende inntekter og alminnelige løpende utgifter medregnet av-. drag pålån. Kapitalregnskapet omfatter investeringsutgiftene og finansiering av disse gjennom bruk av lån og andre kilder. Kapittelinndelingen i drifts- og kapitalregnskapet er også betydelig endret i forhold til de gamle forskriftene. Forretningsdriften eiikke lenger tilordnet et eget hovedkapittel, i den grad slik virksomhet fortsatt er med i kommuneregnskapene. Videre er helsevern og sosiale tjenester slått sammen til ett nytt hovedkapittel, men der barnehager er skilt ut, slik at de nå inngår i undervisningskapitlet. Tall for fylkeskommunene ble publisert i Statistisk ukehefte nr. 31 1992.
Ved årsskiftet var 4 298 000 personer bosatt her i landet, ifølge foreløpige beregninger i Statistisk sentralbyrå. Folkemengden økte dermed med ca. 24 500, som er noen hundre flere enn året for. Tilveksten i 1992 skyldes et fødselsoverskudd på 15 000 (60 000 fødte minus 45 000 døde), og at det flyttet om lag 9 500 flere til Norge enn ut av landet. Det er regnet med 27 000 flyttinger inn og 17 500 ut av Norge. De beregnede tallene for 1992 innebærer færre fødsler og utflyttinger enn året for, men flere innflyttinger.
I perioden januar - november 1992 ble det solgt 7 313 mill. liter petroleumsprodukter, mot 7 315 mill. liter i samme periode i 1991. Det var en økning i leveransene fra norske havner til skip i utenriksfart, og holdes dette salget utenom var nedgangen på 1,2 prosent. Salget av blyfri bilbensin økte med 16,2 prosent, mens salget av blyholdig bilbensin gikk ned med 18,1 prosent. Andelen av bilbensinen som var blyfri øker fortsatt, og utgjorde 55,1 prosent i perioden januar - #november mot 46,4 prosent i 1991. Det samlede salget av bilbensin gikk ned med 2,2 prosent, mens salget av autodiesel økte med 6,0 prosent. Salget av fyringsparafin og fyringsolje nr. 1 og nr. 2 gikk i alt ned med 9,4 prosent, og salget av tung fyringsolje gikk ned med 4,5 prosent. Ifølge foreløpige oppgaver ble det solgt 635 mill. liter petroleumsprodukter i november 1992. Dette var en nedgang på 2,1 prosent i forhold til november 1991. Det var 21 utkjøringsdager i november både i 1991 og 1992. Salget av bilbensin gikk ned med 5,1 prosent, mens salget av autodiesel økte med 4,4 prosent. Statistikk over salg av petroleumsprodukter, et samarbeid mellom Norsk Petroleumsinstitutt og SSB. Hver måned i Ukens statistikk, også tilgjengelig i Statistisk månedshefte og SSB-DATA. Toril Staveli, tlf. (02) 86 47 45. 6. E0S-avtalen stiller nye krav til Statistisk sentralbyrås lønnsstatistikk. Avtalen medfører økt behov for statistikk som belyser økonomiske, sosialpolitiske og regionale forhold i og mellom medlemslandene. I årene fremover vil lønnsstatistikken bli tilpasset kravene fra DOS, slik at det blir mulig å sammenligne på tvers av nasjonale grenser. I DOS vil lonnsstatistikken være en del av grunnlaget for utforming av sosial- og regionalpolitikken. For SSB betyr EØS en samordning av dagens uavhengige lonnsstatistikken Den nye statistikken vil omfatte alle lønnstakergrupper. Dagens lønnsstatistikk ble utformet i en tid som var preget av relativ stor stabilitet i arbeidsmarkedet. Statistikken var tilpasset oppgjørene i ulike næringer og tariffområder. Andre mulige anvendelser av statistikken, som forsk- , ning og offentlig planlegging, var underordnet lønnsoppgjørene. Sammenligning av lønnsnivå og lonnsutvikling mellom næringer er vanskelig på grunn av ulike metodiske tilnærminger. Ifølge EØS skal den nye lonnsstatistikken bestå av folgende hovedelementer: 1. En statistikk over samlede arbeidskraftskostnader (Labour Cost Survey - LCS), fordelt etter næring, bedriftens størrelse og region. EF gjennomfører en LCS (utvalgsundersøkelse) for tellingsåret 1992. Neste LCS blir gjennomfort i 1996, deretter hvert år og for hele DOS- området. Det er foreslått at den årlige statistikken koordineres med annen næringsstatistikk (produksjon/regnskap), slik at identiske oppgaver ikke innhentes til mer enn en undersøkelse. 2. En strukturundersøkelse (Structure of Earnings Survey - SES) som bl.a. dokumenterer forhold som utviklingen av lave lønninger, likelønn for kvinner og menn, og sammenhengen mellom ulike former for avlønning og lønnsutvikling. Det blir også en utvalgsundersøkelse. Hensikten er å skaffe data til analyse og til å underbygge EFs sosialpolitikk. EF går i gang med en SES for tellingsåret 1994, deretter vil undersøkelsen bli gjennomført med 4 års mellomrom og for hele E0S-området. 3. En kvartalsvis indeks for arbeidskraftskostnader (Employment Cost Index - ECI)). ECI er en prisindeks som gir prisen på arbeidskraft. Det er stillinger som er "representantvare" i prisindeksen - #ikke personer. ECI vil bygge på et relativt lite utvalg av bedrifter, som vil måtte få en utstrakt oppfølging fra SSBs side ved utfylling av oppgaven. Som et pilotprosjekt skal ECI utarbeides på årsbasis for årene 1993 - 1995 i noen land, bl.a. Sverige. Fra og med 1996 er det meningen at ECI skal bli en kvartalsvis indeks for E0S-området. På nasjonalt nivå skal indeksen kunne publiseres på ensifret nivå både for næring og yrke. Coen Hendriks, tlf. 066 85 249. Ukens statistikk nr.
Det totale innenlandske forbruket av energi i 3. kvartal 1992 var på 145 petajoule (PJ). En PJ er ca. 278 millioner kilowattimer, og utgjør omtrent det årlige elektrisitetsforbruket til 17 000 husholdninger. Sammenlignet med 3. kvartal i 1991 har forbruket av energi gått ned med 1,4 prosent. Justerer vi for temperaturforskjeller blir nedgangen på 2,4 prosent. I forhold til 3. kvartal 1990 har det vært en nedgang på 3,9 prosent (temperaturjustert 4,2 prosent). Det meste av nedgangen skyldes lavere forbruk av petroleumsprodukter. Temperaturkorrigerte tall for elektrisitetsforbruket, viser at forbruket har vært tilnærmet uendret i forhold til året før. Bruken av tungolje i industrien var svært lav i 3. kvartal 1992, hele 23 prosent lavere enn året før.
årsakene til dette, i tillegg til produksjonsnedgangen, er den lave spotprisen på elektrisk kraft. Prisen var 2,4 øre /kWh i 3. kvartal 1992 mot 12,3 ore/kWh året for. Den totale, primære energiproduksjonen i Norge var 1 490 PJ i 3. kvartal 1992. Primærproduksjonen omfatter kull, råolje, naturgass, vannkraft og ved. Av produksjonen går om lag 10 prosent til forbruk og om lag 90 prosent til eksport. Primærproduksjonen av energi (Ate med 19,6 prosent i forhold til 3. kvartal 1991. Økningen gjaldt alle energivarer unntatt kull. Produksjon av petroleumsprodukter i raffineriene gikk samlet opp med 27,5 prosent til 139 PJ. Produksjonen var spesielt lav i 3. kvartal. 1991 som følge av vedlikeholdsarbeider ved raffineriene på Mongstad og Slagentangen. Råoljeproduksjonen var 25,8 millioner tonn i 3. kvartal 1992. Dette er en økning på 16,7 prosent i forhold til 3. kvartal 1991. Produksjonen av naturgass steg med 33 prosent til 6,55 milliarder Sm3. Det er flere årsaker til denne sterke økningen: Norpipe var stengt mesteparten av august 1991, den norske eierandelen på Statfjord har blitt oppjustert, nye felt er satt i produksjon på Oseberg og Gullfaks har økt produksjonen. Elektrisitetsproduksjonen i 3. kvartal 1992 var 25,0 TVVh. Dette er en økning på 3,9 TWh i forhold til 3. kvartal 1991. Magasinenes fyllingsgrad, dvs. samlet energiinnhold i magasiner uttrykt som prosent av fulle magasiner, var ved utgangen av 3. kvartal 1992 nær maksimum for de siste 10 år (som har vært relativt "våte" år). Ved utgangen av september var fyllingsgraden om lag 96,5 prosent, mens tallet ved utgangen av september 1991 var 82,6 prosent. Norge er storeksportør av råolje, naturgass og petroleumsprodukter. I 3. kvartal ble om lag 89 prosent (23 mill. tonn) av all råolje og 93 prosent (6,1 mrd. Sm3) av all naturgass eksportert. Tilsvarende tall for petroleumsprodukter produsert i raffineriene, samt flytende gass og kondensat, var 59 prosent (2 mill. tonn). Eksporten av elektrisk kraft var i 3. kvartal 1992 3,5 TWh, som er en eksportandel på 13,9 prosent. Dette er en økning på 2,3 TWh fra 3. kvartal 1991.