Programevaluering av ph.d.-programmet ble gjennomført vinteren 2020/-21, det eksterne panelets rapport ble levert 5. mars 2021. I HFs årsplan 2021-23 heter det at «Evalueringen skal munne ut i en rapport fra et eksternt evalueringspanel og en oppfølgingsplan.» Dette notatet beskriver arbeidet som er gjort så langt og veien videre for å utforme denne oppfølgingsplanen, heretter kalt handlingsplan. Evalueringsrapporten understreker at HFs ph.d.-program holder høyt nivå, men trekker også fram områder med rom for forbedring og understreker vårt potensial for å utvikle en ledende forskerutdanning innen humaniora. Panelet foreslår at dagens struktur – ett felles ph.d.-program for hele fakultetet med hovedvekten av den faglige oppfølgingen delegert til instituttene – beholdes, men med styrket koordinering og samarbeid for å sikre et jevnt tilbud til alle kandidater, kritisk masse på ph.d.-kurs, felles kvalitetsstandarder og effektiv utnyttelse av hele vår faglige bredde. Rapporten peker også på hvor viktig veiledning er i ph.d.-programmet, og foreslår at det innføres tiltak for å styrke det kollegiale fellesskapet rundt veiledning. Videre mener panelet at vi bør sørge for god karrierestøtte for alle kandidater, enten de tar sikte på en karriere i eller utenfor akademia, og tenke gjennom bruken av gjennomføringsstipendperioden. Evalueringsrapporten ble presentert for , og den er behandlet i ph.d.- ledernettverket og ph.d.-utvalget. Forskningslederne har også vært holdt løpende orientert. I september 2021 ble det avholdt et heldagsseminar med ph.d.-utvalget, ph.d.-ledere, ph.d.-fane og andre nøkkelpersoner fra instituttene. Gjennom både gruppearbeid og plenumssesjoner ble det arbeidet med både konkrete tiltak og overordnede spørsmål om kvalitet i forskerutdanningen. Gruppene jobbet videre sammen etter heldagsseminaret og leverte forslag til tiltak som ble behandlet i ph.d.-utvalget. Forskningsdekanen har informert instituttledere og ph.d.-ledere om status etter heldagsseminar og påfølgende arbeid i ph.d.-utvalget. Særlig ph.d.
vært tettest på prosessen hele veien, uttrykte gjenkjennelse og tydelig støtte til de prinsippene og forslagene til tiltak som ble lagt fram. Det vil bli foreslått en to-årig handlingsplan med tiltak innen fem områder, der tiltakene skal implementeres i løpet av 2022 og 2023. Handlingsplanen vil bli lagt fram som diskusjonssak i fakultetsstyret 3. desember og som vedtakssak i det første fakultetsstyremøtet i 2022. Handlingsplanen skal gi en helhetlig tilnærming til arbeidet med å heve kvaliteten ytterligere på fakultetets ph.d.-program. Med ph.d.-program forstås det samlede forskerutdanningstilbudet og rammene for dette, dvs. opplæringstilbud, veiledning og avhandlingsarbeid, oppfølging av den enkelte kandidat og organisering av forskerutdanningen ved fakultet og institutter. Handlingsplanens tiltak skal bidra til å sikre at alle kandidater på programmet får oppfølging og et forskerutdanningstilbud av høy kvalitet, med forutsigbare og varige rammer uavhengig av hvilket institutt de er knyttet til. Forskerutdanningstilbudet skal være organisert slik at de samlede ressursene utnyttes hensiktsmessig og slik at kontinuitet og forutsigbarhet i tilbudet sikres. Det er behov for en større grad av koordinering av kurstilbudet som gis ved instituttene og det er et underutnyttet potensial for samarbeid og arbeidsdeling mellom instituttene. Det er også behov for å utvikle fakultetets felleskurs. Koordinering og nye bestemmelser om opplæringsdelen vil fortsatt gi instituttene rom for variasjon i tilbud og aktiviteter, men det vil presiseres noen felles minstestandarder for hva opplæringstilbudet skal bestå av. Basert på evalueringsrapporten og diskusjoner i ph.d.-utvalget og ph.d.-ledernettverket, er det valgt ut fem prioriterte innsatsområder: Koordinering og samarbeid Opplæringsdelen Kvalitetssikring Veiledning Karriereutvikling Flere av de skisserte tiltakene og ønsket om mer koordinering, vil kreve at vervet som koordinator for fakultetets felles ph.d.-kurs (heretter «fakultetets ph.d.-leder») utvides i omfang. Rollen vil omdefineres og tillegges nye arbeidsoppgaver knyttet til koordinering av instituttenes kurstilbud og det samlede forskerutdanningstilbudet ved fakultetet. Nedenfor følger forslag til mål og tiltak innenfor hvert av innsatsområdene. Prioritering, konkretiseringer og beskrivelser av tiltak vil skje etter orienteringen i fakultetsstyret. Styrket koordinering og samarbeid vil gi oss muligheten til å sikre et forutsigbart og tilstrekkelig tilbud til alle våre ph.d.-kandidater og at vi utnytter hele vår faglige bredde, men uten økt sentralisering. Instituttene vil, som i dag, levere mesteparten av kurstilbudet og ha hovedansvar for oppfølgingen av ph.d.-kandidatene. I tillegg til nye arbeidsoppgaver for fakultetets ph.d.-leder, avhenger koordinering av at ph.d.-leder er del av eller tett koplet på ledergruppa ved instituttet, og at alle instituttene deltar aktivt i møter i ph.d.-ledernettverket. Styrking av ph.d.-ledernettverket eller ph.d.
programråd eller tilsvarende kan også være et aktuelt virkemiddel. Det administrative ph.d.- nettverket, PHD-FANE, er også sentralt i samarbeidet på tvers av instituttene. Fakultetet skal sørge for tydelige rammer for og forventninger til instituttenes forskerutdanningstilbud og legge til rette for samarbeid mellom instituttene. Alle våre kandidater skal sikres et godt opplæringstilbud. Dette området henger tett sammen med styrket koordinering og samarbeid – at ansvaret for kurstilbudet fordeles jevnt på instituttene (relativt til størrelse), at informasjon om instituttenes opplæringstilbud formidles til alle fakultetets kandidater og at totaliteten av fakultetets opplæringstilbud (fakultetets felleskurs, instituttenes forskerkurs, kurs i generiske ferdigheter, osv.) vil sikre et stabilt og forutsigbart kurstilbud som samtidig drar nytte at HFs store faglige bredde. Videre skal minstestandarder for kurstilbudet defineres, og rutinebeskrivelser og maler utvikles for å underlette instituttenes arbeid med utforming og kvalitetssikring av ph.d.-kurs. Sammensetningen av opplæringsdelen skal revideres, og minstekrav til metode skal konkretiseres (i tillegg til minstekrav til etikk, vitenskapsteori og formidling som allerede er definert). Både fakultet og institutt har ansvar for å sikre kvaliteten på forskerutdanningen. Arbeid med kvalitetssikring skal pågå kontinuerlig, og spørsmål om hva kvalitet betyr og hvordan best jobbe med kvalitetssikring diskuteres jevnlig i relevante fora. Instituttene plikter å følge opp kvalitetssikringssystemet ved UiO, fakultetet vil sørge for oppdaterte rutinebeskrivelser som samsvarer med siste revisjon av kvalitetssystemet (vedtatt desember 2020). Det skal defineres tydelige minstekrav til instituttenes kurstilbud, oppfølging av kandidater og veiledere inkludert mottak og avslutning, og implementering av kvalitetssystemet. Alle kandidater skal få god veiledning, av minst to veiledere. Instituttene skal sikre at alle veiledere kjenner UiOs Etiske retningslinjer for veiledningsrelasjoner, at veiledning tematiseres i medarbeidersamtalen, at nyansattes veiledningskompetanse kartlegges og at eksterne medveiledere gjøres kjent med lokale forhold. Det skal etableres rutiner for å sikre at veileder og kandidat i fellesskap går gjennom opptaksavtalen, som regulerer veiledningsforholdet, før avtalen signeres. Det skal avholdes jevnlige tematiske samlinger for veiledere. Det er foreslått å opprette små, langsiktige veiledernettverk, på institutt- eller fakultetsnivå. Arbeidet med bedre karrierestøtte for ph.d.-kandidater er allerede påbegynt med mal for karriereplanlegging for ph.d.-kandidater og planlagt opplæring i karrieresamtale for instituttenes ph.d.-ledere og forskningsledere. Handlingsplanen vil foreslå videre tiltak rettet mot karriereutvikling, gjennom hele doktorgradsløpet, inkludert hvordan gjennomføringsstipendåret kan utnyttes best mulig for at den enkelte kandidat skal oppnå sine mål. Vi skal sikre karrierestøtte som ivaretar alle våre kandidater, enten de tar sikte på en karriere i eller utenfor akademia. Tiltak vil diskuteres med og utformes i samarbeid med ph.d.-utvalget, ph.d.-ledernettverket og andre relevante personer på instituttene. Utkast til handlingsplan vil bli lagt fram for fakultetsstyret i desember som diskusjonssak, og deretter vil handlingsplan legges fram som vedtakssak i første fakultetsstyremøte i 2022.