Drømmefanger – Legenden om Asibikaashi | Naturskatt
Det var Ojibwe-stammen(Chippewa) fra Nord-Amerika som først startet å selge drømmefangere til besøkende turister. De fikk mye kritikk av andre stammer for dette. De fryktet drømmefangere ville miste sin evne og sin spirituelle verdi hvis den ble kommersielt brukt.
Hemp Drømmefanger
Asibikaashi – Edderkoppkvinnen. Indianer gudinne
Legenden om Asibikaashi
Denne legenden kommer fra Turtle Island og om den sagnomsuste indianerkvinnen som hadde veldig stor omsorg for alle i folket sitt, spesielt barna. Asibikaasi tok seg av barna sine, folket i landet, og hun fortsetter å gjøre det til i dag. Hun er i dag en av de mest kjente Indianergudinnene. Da Ojibwe-stammen spredte seg til de fire hjørnene av Nord-Amerika, for å fylle en profeti, hadde Asibikaashi en vanskelig tid på å reise til alle disse stedene, så mødrene, søstrene og Nokomis (bestemødrene) tok til seg å veve det magiske nett for de nye babyene.
Og det magiske nettet hadde Asibikaashi lært av en edderkopp som fikk leve videre da hun stoppet et barn fra å kaste stein på den. Hun lå merke til at edderkoppene vevde spindelvev nær barnevuggene og fanget små insekter slik at barna kunne sove uforstyrret. I hennes øyne skulle man ikke drepe edderkopper da de beskyttet barna.
En drømmefanger er også et levende bevis på at solen er fanget. Denne runde formen som alle drømmefangere har, er symbolet på at Asibikaashi fanget solen i vevet og ga alle individer trygghet om at solen ville vende tilbake.
Det var tradisjonelt å legge en fjær i sentrum av drømmefangeren; det betyr pust, eller luft. Det er essensielt for livet. En baby som så på luften og lekte med fjæren på vuggebrettet hennes ble underholdt mens den også fikk en leksjon om viktigheten av god luft. Denne leksjonen kommer frem på den måten at en ugles fjær holdes for visdom (en kvinnes fjær) og ørnefjæren holdes for mot (en manns fjær). Dette er ikke å si at bruken av hver er begrenset av kjønn, men at hver for å bruke fjæren er klar over kjønnsegenskapene hun / han påberoper seg.