PublisertAgnes Jansen Endret for 6 år siden
Autisme Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
F84 Gjennomgripende utviklingsforstyrrelser Gruppe lidelser kjennetegnet ved kvalitative avvik i sosialt samspill og kommunikasjons-mønster, og ved et begrenset, stereotypt og repetitivt repertoar av interesser og aktiviteter. Disse kvalitative avvikene er gjennomgripende trekk i individets fungering ved alle typer situasjoner. Bruk hvis mulig tilleggskode for å angi eventuell sameksisterende medisinsk tilstand eller psykisk utviklingshemning. Jeg har henta dette fra ICD-10. F84 Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
F84.0 Barneautisme Gjennomgripende utviklingsforstyrrelse som defineres ved: a) avvikende eller forstyrret utvikling som er manifest før tre års alder, og b) karakteristisk unormal fungering som ytrer seg ved forstyrrelser i sosialt samspill og kommunikasjon samt begrenset, stereotyp, repetitiv atferd. I tillegg til disse spesifikke diagnostiske trekkene er det vanlig med en rekke andre ikke-spesifikke problemer, som fobier, søvn- og spiseforstyrrelser, raserianfall og selvdestruktiv atferd. Inkl:autistisk forstyrrelse i barndommen infantil autisme , infantil psykose, Kanners syndrom Ekskl:autistisk psykopati (F84.5) Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
F84.1 Atypisk autisme Gjennomgripende utviklingsforstyrrelse som atskiller seg fra barneautisme ved senere debut eller ved at den ikke oppfyller alle de tre settene av diagnostiske kriterier på infantil autisme. Denne koden skal brukes når avvikende eller forstyrret utvikling er til stede først etter tre års alder, og der det mangler tilstrekkelige avvik på ett eller to av de tre områdene som er karakte-ristisk for barneautisme (forstyrrelse i sosialt samspill, kommunikasjon og begrenset, stereotyp og repetitiv atferd) Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
til tross for karakteristiske forstyrrelser på de resterende av disse områdene. Atypisk autisme forekommer oftest hos dypt psykisk utviklingshemmede eller hos personer med alvorlig impressiv språkforstyrrelse. Inkl:atypisk barnepsykose, atypisk infantil autisme psykisk utviklingshemning med autistiske trekk Bruk tilleggskode (F70-F79) for å angi psykisk utviklingshemning. Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
F84.5 Aspergers syndrom Tilstand med usikker nosologisk validitet, kjennetegnet ved kvalitative forstyrrelser av gjensidig sosialt samspill som ved barneautisme, sammen med et begrenset, stereotypt, repetitivt repertoar av interesser og aktiviteter. Syndromet atskiller seg fra autisme ved at det ikke foreligger generell forsinkelse, hemning av språket eller kognitiv utvikling. Tilstanden er ofte forbundet med uttalt klossethet. Det er tydelig tendens til at tilstanden vedvarer gjennom ungdomsalderen og inn i voksenalderen. Psykotiske episoder kan opptre tidlig i voksen alder. Inkl:autistisk psykopati schizoid forstyrrelse i barndommen Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
Forekomst Barneautisme - ½ til 1 promille (Gir 6-12 barn i Skien med ca barn og unge 0-18 år) Asperger syndrom - ca.1% (Gir barn og unge i Skien) Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
33% av de med barneautisme har også epilepsi 66% av de med barneautisme har også psykisk utviklingshemming opp til 45% av de med Tuberøs Sklerose har også en form for autisme (10% av de med autisme) en gruppe med Fragilt X har også en form for autisme (5-10% av de med autisme) Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
Årsaker Ingen har lykkes med å finne en nærmere forklaring på funksjonssvikten ved autisme Tvillingsstudier tyder på en hjerneorganisk svikt, ev. et eller flere kromosomavvik, gensvikt eller misdannelser Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
10 Kommunikasjon http://ww2.autismeforeningen.no/side.php?mid=4
Nesten halvparten mangler talespråk, og hos dem som snakker er språkkompetansen svært varierende. Noen bruker hverken tegn eller tale og har nesten ingen språkforståelse. Noen kan snakke endel og forstå mye, mens andre igjen har et nærmest normalt språk, men likevel særlige problemer i forhold til gjensidig kommunikasjon. En del kan gjenta mekanisk det andre sier uten at det virker meningsfylt i sammenhengen (ekkotale). Talen virker ofte monoton p.g.a. dårlig talerytme og lite betoning. De fleste har lite mimikk, eller det er manglende samsvar mellom det de sier og mimikken. Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
11 Sosiale ferdigheter http://ww2.autismeforeningen.no/side.php?mid=4
Barn med autisme virker ofte uinteresserte, synes ikke å reagere når de blir lekt med eller stelt, er vanskelige å roe når de gråter, og virker ofte fornøyd med å være alene. Mange liker kroppskontakt, mens andre skriker og blir stive og redde når de blir tatt opp. Noen synes ikke å reagere på stemmer og blir ofte mistenkt for å være døve. Andre er veldig vare både for syns- og hørselsinntrykk. De henvender seg sjelden til andre mennesker og gir ofte dårlig blikkontakt. Noen lar blikket gli over ansiktet til dem de er sammen med, andre stirer gjerne granskende inn i ansiktet fra kloss hold. Barna lærer sjelden ved å ta etter andre og har store vansker med aktiviteter som krever fantasi. Samhandling med andre mennesker og innlevelse i andres tanker og følelser er sterkt begrenset Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
12 Atferd http://ww2.autismeforeningen.no/side.php?mid=4
De fleste har et sterkt begrenset atferdsreportoar preget av gjentagelse og "ritualer". Noen rugger med kroppen, andre ser/stirre på hendene sine. Mange har vansker med å bruke leker på en funksjonell måte. De kan stille dem opp i lange rekker, samme rekkefølge hver gang. Å snurre hjulene på lekebilen kan synes mer interessant enn å kjøre den. De viser ofte uvanlig interesse for ting som kan dunkes, svinges, snurres og luktes på, og ting som lyser eller blinker. Enkelte liker spesielle lyder, mens andre unngår sterke lyder ved å holde seg for ørene. Noen er veldig urolige og har et veldig aktivitetsnivå, andre er passive eller fjerne. Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
Forståelsesmodeller Autisme er en atferdsdiagnose. Bør barn som er diagnostisert som autistisk dersom atferden blir normal ? (Løvaas 2003 s.33) Tvillingsstudier har vist genetiske kompo-nenter/arv spiller en viktig rolle (Duvold og Sponheim 2002 s.267) Kognitiv svikt - i evne til å oppfatte og fortolke mentalistiske forhold. "A theory of Mind." - mht. eksekutive funksjoner - i evne til å integrere informasjon - i evne til å fortolke følelsesuttrykk hos andre Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
Theory of Mind Premack og Weedruff i Kaland s. 46 definerer "theory of mind"-begrepet på følgende måte: "Når vi sier at en person har en "theory of mind", mener vi at personen tilskriver seg selv og andre mentale tilstander. Slike slutninger må oppfattes som en teori, for det første fordi en ikke kan observere hva andre tenker, og for det andre fordi slutninger om hva andre tenker brukes til å forutsi hvordan de vil handle". Barn, ungdom og voksne med autisme har et såkalt "theory of mind"-avvik. De mangler evnen til å sette seg inn i andres situasjon (ta en annen persons perspektiv), mangler evnen til å; bruke blikket til sosialt samspill, til å ta del i tidlig sosial lek og de har en avvikende utvikling av hengivenhet i forhold til foreldrene. Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
Tiltak Forsøk på å forandre sentalnerve-systemet gjenom medisinering eller diett-intervensjon for å sette nervesystemet i stand til å nyttig-gjøre seg det naturlige miljøet. Konstruering av spesialmiljøer som fremmer læring hos barnet. Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
16 Tiltak - sentralnervesystemet
Sekretintilførsel (bukspyttkjertelens funksjon) DMG, Dimethylglycine (immunforsvaret) Antipsykotisk medisinering Diett Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
Diett Det er gjort flere undersøkelser som viser at mange autister mangler et enzym som gjør at de ikke klarer å bryte ned proteiner fra mel og melk. Da hoper små fragmenter av proteiner seg opp i kroppen. Fordi mange av disse fragmentene har en morfinliknende effekt, går barna på en slags evig rus, og det blir blant annet vanskeligere for dem å konsentrere seg. Dermed blir det vanskelig å lære, og det blir vanskelig å kommunisere med andre. Med en diett uten melk og mel blir mange autisktiske barn bedre Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
18 Tiltak - spesialmiljøer
TEACCH - Treatment and Education of Autistic and related Communication Handicapped Children. Se her også: Son-Rise programmet Tidligintervensjonsprogrammet (STIO – TIPO-Norge Psykoterapi Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
Tiltaksområder Kommunikasjonstrening Tale, tegn-til-tale, bilder, VMK-visuell manipulativ kommunikasjon, PECS-picture exchange communication system, Se her: Sosial trening (innbefatter arbeidstrening) Fysisk/motorisk aktivitet Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
20 Tiltak – forståelse og kommunikasjon
Sosiale historier og tegneseriesamtaler (Ex. er laget av Lill Iren Sivertsen) Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
21 Internettsider om autisme
TIPO-Norge Tidligintervensjonsprogrammet i Norge STIO- senter for tidligintervensjon i Oslo Treatment and Education of Autistic and related Communication Handicapped Children. Son Rise programmet Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen
Flere linker Autisme – Vurdering av hva som er best praksis av en foreldreforening i California: Kat-KASSEN Sosiale historier: Torill Fjærans hjemmeside: Høgskolen i Telemark Inge Jørgensen