Fra 1. juli 2019 ble "Ut på Vidda" etablert som en permanent ordning. Det er reindriftsavtalepartene som eier ordningen, og avsetter midler over den årlige reindriftsavtalen. For å legge til rette for en felles forståelse og grunnlag for fremtidige prioriteringer har styringsgruppen valgt å utarbeide en strategiplan for perioden 2020-2021. Strategiplanen fastsetter mål, og hvordan disse skal nås. Videre beskriver planen hva som er årsaken til at valgte strategier og tiltak er valgt, samt hvilke ressurser som trengs for å nå målene. Strategiplanen ble vedtatt av styringsgruppen for Ut på vidda den 5. mai 2020.
Målet i reindriftspolitikken er å sørge for en økologisk, økonomisk og kulturelt bærekraftig reindrift i Norge. Reindrift som næring, kultur og livsform er unik både i nasjonal og internasjonal sammenheng. Reindrift er en liten næring i nasjonal målestokk, men i samisk og lokal sammenheng har den stor betydning for økonomi, sysselsetting og kultur. I Norge har reindriften sitt opphav hos den samiske befolkningen. I dag utøves samisk reindrift hovedsakelig i fjell- og utmarksområder i Finnmark, Troms, Nordland og Nord-Trøndelag, samt deler av Sør-Trøndelag, Møre- og Romsdal og Hedmark. Det drives også reindrift gjennom fire tamreinlag i Sør-Norge: Lom, Vågå, Fram og Filefjell rein-lag. Videre utøver Rendal Renselskap en særegen reindrift, basert på jakt av privateide dyr i Rendalen, Engerdal og Trysil. Tilsvarende reindrift er det i et mindre reinsdyrlag i fjellområdene mellom Hardanger og Voss. Antallet rein varierer fra år til år, men det finnes i dag om lag 215.000 tamrein (vårflokk) i Norge, mer enn 145.000 av dem i Finnmark. Lønnsom reindrift har behov for store sammenhengende arealer – fordi det bare er livsgrunnlag for et begrenset antall rein i et gitt beiteområde, og fordi reinen benytter åtte ulike årstidsbeiter. Reinens naturlige forflytting og en nomadisk driftsform er selve bærebjelken for en optimal produksjon. Det foregår reindrift i nesten 140 av landets kommuner, på et areal som utgjør om lag 40 prosent av landarealet i Norge. Det samiske reinbeiteområdet er delt inn seks regionale beiteområder, som igjen er delt inn i 82 distrikter. Innenfor hvert distrikt har grupper av reineiere dyrene i en eller flere felles flokker, og samarbeider om den praktiske driften. Driftsgruppene kalles "siida" og "sijte" på henholdsvis nord- og sørsamisk. I senere år har det vært om lag 100 ulike sommer-siida og om lag 150 ulike vinter-siida. I de ulike siida er det 537 siidaandeler. Under de ulike andelene er det om lag 2500 personer som har rein i eget merke. Reindriften er en familiebasert næring. Den familiebaserte reindriften vil i mange tilfeller være avhengig av å skaffe seg tilleggsinntekter.
best forutsetning for å vurdere hvilke tilleggsvirksomheter innenfor en familiebasert reindrift som det er mest hensiktsmessig å satse på. Det må være den enkeltes kompetanse og interesser som bør være avgjørende for valget. Over reindriftsavtalen har avtalepartene prioritert ordninger som støtter opp om etablering av tilleggsnæringer. Dette gjelder blant annet tilskudd til småskalaproduksjon og reiseliv over Utviklingsprogrammet for landbruks- og reindriftsbasert vekst og utvikling, samt til etablering av lærings- og omsorgsbaserte tjenester. Reindriftsfamiliene rår over ressurser på boplassen, i den nære naturen rundt og i sin siida. Ressurser som kan danne rammer for læring- og omsorgstjenester. Reindriften, den samiske kulturen, historien, tradisjonene, duodji, språket, dyr og natur kan settes sammen til spennende og unike tilbud til mange ulike brukere. Mange reindriftsfamilier har god kompetanse og mye kunnskap, både om reindrift og samisk kultur. Det er ikke uvanlig at familiene har profesjonsutdanning som for eksempel pedagog, sykepleier, sosionom med andre. Disse ressursene utgjør et godt potensial for en meningsfylt tilleggsnæring, som også kan bringe lokalsamfunn mot mer kunnskaper, forståelse, respekt og samarbeid om det samiske og reindriften.
Prosjekt Ut på vidda ble først kjørt som et mindre pilotprosjekt i regi av Fylkesmannen i Finnmark. Karasjok kommune og en reindriftsfamilie ble i 2013 valgt som pilot for utvikling og tilrettelegging av lærings- og omsorgstjenester i reindrifta. Konklusjonen var en anbefaling om å arbeide videre for å etablere lærings- og omsorgstjenester som en tilleggsnæring i reindriften. På høstparten 2015 besluttet styringsgruppen å etablere et hovedprosjekt med varighet på tre år. Målet var å få etablert 8 tilbydere, spre informasjon til kommuner og andre potensielle kjøpere, samt drive råd- og veiledningstjeneste. Resultatet var 18 reindriftsfamilier med etablerte tilbud. Prosjektet har bygget opp en råd- og veiledningstjeneste for etablererne og som også sprer informasjon til kjøpere og samarbeidspartnere. Mange kommuner kjenner nå til Ut på vidda, spesielt de kommuner som har etablerte tilbydere. Styringsgruppen for prosjektet ga sin anbefaling om overgang til permanent ordning våren 2019. I forbindelse med forhandlingene om Reindriftsavtalen 2019/2020 ble avtalepartene enige om å følge opp styringsgruppens anbefaling og etablerte lærings- og omsorgsbaserte tjenester i reindriften som en permanent ordning på lik linje med det som er gjort i jordbruket gjennom Inn på tunet. I protokollen fra avtaleforhandlingene støtter avtalepartene opp om arbeidsgruppens forslag til oppgaver som må ivaretas. Når det gjelder organisering av prosjektet, legges det opp til en videreføring av prosjektet med dagens opplegg. Over Reindriftsavtalen 2019/2020 ble det satt av 2,5 mill. kroner til ordningen. Fylkesmennene i reindriftsfylkene har plikt til å informere om prosjekt Ut på vidda, mens Fylkesmannen i Troms og Finnmark i tillegg har ansvaret for å tilrettelegge for gjennomføring av ordningen (ref oppdrag- og tildelingsbrev til fylkesmennene punkt 3.1.6.6 og 3.1.6.1.7.
Daglig drift og sekretariat er lagt til Fylkesmannen i Troms og Finnmark, med kontor i Tromsø. Gjennom prosjektperioden har stillingsbrøken økt fra 20% i 2016 og til 100% stilling fra og med 2019. I overgangsfasen til en permanent ordning har oppmerksomheten og oppgaver vært rettet mot å finne frem til en robust organisering, hvor viktige oppgaver blir ivaretatt godt og effektivt. Innsatsen har særlig vært rettet mot: - Tilgjengelighet og daglig driftskapasitet - Etableringsrådgivning og veiledning - Kunnskaps- og kompetanseutvikling for etablererne.
I dag er det 26 familier med tilbud i lokalsamfunnene. De fleste har fullført godkjenningsordningen for å kvalitetssikre tjenestene sine. Det er tre grupper blant etablererne: De som har kommet i drift og har høstet erfaring over litt tid. De som har solgt tjenester til enkelte barnehager/skoler/kommuner. De som fortsatt er i planleggingsfasen. 18 tilbydere har gjennomført prosjektets godkjenningsordning. Dette betyr at de har gjennomfører et 40-timers kvalitetssikringskurs på temaene mathygiene, smittevern, førstehjelp, HMS/risikovurdering og samisk kulturformidling. 11 tilbydere har fått etableringstilskudd over RUF. Tilbud blir gitt til: barnehager skoleklasser vanskeligstilte elever (autismespekteret og skoletrøtt ungdom) personer med tidlig demens lærerutdanninger diverse andre grupper som ønsker samisk kulturformidling samefolkets dag 6. februar Flere av familiene kombinerer turisme og Ut på vidda, der de utnytter sesongene og investeringer i bygninger og utstyr. Nordlyssesongen er fra oktober til mars, mens Ut på vidda-tilbud passer best vår, sommer og høst. Ut på vidda bidrar til kompetanseutvikling også for turisme gjennom deltakelse på kurs, seminarer og i nettverk. Tabell: Oversikt over etablerte bedrifter per 31.
Reindriftsfamilier merket * har etablert seg før prosjektet startet, men er kommet med i nettverket underveis. Styringsgruppen har ansett det som viktig å samle alle som driver med slike tjenester, for å bidra til kunnskaps- og erfaringsutveksling, samt til kvalitetssikring av tilbudene. En del av etablererne kombinerer Ut på vidda-tilbud med turisme/reiseliv. De oppgir selv at de ønsker å utnytte sesongene med nordlysturisme, hvor sen høst og vinter har så lave temperaturer at barn og eldre ikke kan benytte tilbudene. Sesongene vår, sommer og høst egner seg derimot godt for Ut på vidda-aktiviteter. Styringsgruppen ser det som naturlig at tilleggsnæringer kombineres, der de samme investeringene kommer til nytte. Dette gjelder både bygninger, utstyr, kunnskaper og kompetanse. Det har vært gjennomført kontaktmøter med kommuner merket x i tabellen i punkt 2.2 I tillegg er det gjennomført kontaktmøter med kommunene Sørreisa, Røyrvik, Snåsa, Holtålen, Os, Nesseby og Vadsø. Disse kommunene har så langt ikke etablerte Ut på vidda-tilbydere.
1 * Davvi Siida, Ellinor Guttorm Utsi Tana / Nordkyn ja 2 Anne Margrete Gaup Tana ja 3 Sara Visit Siida, Siv Selnes Sara Lakselv ja 4 Heidi Eira Karasjok ja x 5 Berit Anne S Triumf Kautokeino ja x 6 Girjjat, Åsa Margrèt Anti og Nils Isak Aslaksen Kautokeino/Kvalsund ja x 7 Berit Inga Hætta Kautokeino/Alta ja x 8 Inga Risten Hætta Alta ja x 9 *
15 Ravdna Sara Hætta Balsfjord ja 16 Berit Kristine Utsi Lyngen/Kautokeino 17 Risten Turi og Reiulf Aleksandersen Tromsø (Kvaløya)
20* Boazovàzzi, Máret og Peder Buljo Lødingen ja 21 * Inga sami siida, Laila og Arild Inga Sortland ja 22 * Ersvika sami siida Bodø ja x 23 *
I kontaktmøtene er det gitt en presentasjon av prosjektet og gjennomført dialog om behov med enhetsledere for oppvekst, helse/sosial, skoleledere, barnehageledere og i noen grad ordfører og rådmenn. I sum er det gjennomført 15 slike kontaktmøter. Se liste i punkt 2.2 Formålet med møtene har vært tre-delt, å informere om prosjektet, avklare kommunens behov for tjenester og forberede dem for mottakelse av Ut på vidda-tilbydere.
Samfunnet møter utfordringer i takt med økende aldrende befolkning og barn og unge med behov for tilrettelagte lærings- og omsorgstjenester. Samfunnet har også en forpliktelse til å gi innbyggerne kunnskaper om samene og samiske samfunn. Gjennom prosjektet er det avdekket at lokalsamfunnene trenger mer kunnskaper om det samiske. Gjennom Ut på vidda kan folk få en unik mulighet til å lære om samiske samfunn gjennom nærkontakt med reindriftsfamilier, og det daglige arbeidet og livet der. Økte kunnskaper gir et godt grunnlag for forståelse, respekt og samarbeid. Samiske barn er i en særstilling i mange kommuner, deres behov for kontakt med sin kultur og språk kan imøtekommes gjennom lærings- og omsorgstjenester i reindriftsfamilier. Kjøperne omtales også som bestillere, og er først og fremst kommunene, deres barnehager, skoler, barnevernet, flyktningetjenesten og helse/omsorgstjenester. Konklusjonen fra møtene med kommunene er at det foreligger et stort behov for tjenesten, men at kommunene har utfordringer med trange budsjettrammer. Reindriftsfamilienes tilbud skal ikke erstatte de ordinære kommunale tjenestene, barnehagetilbud eller skoletilbud, men kan være et godt supplement, en ressurs og et verktøy for læring, mestring, fysisk aktivitet og fellesskap. Ut på vidda-tilbud kan være en sterk pedagogisk ressurs, og representerer læring i praksis og også tverrfaglig forståelse. Behovet for mestring, trivsel, sosialt fellesskap og personlig utvikling er grunnleggende for alle mennesker uansett alder. Mange barn, unge og voksne kan trenge alternative arenaer og aktiviteter for læring, mestring og sosiale relasjoner. Ut på vidda-tilbudene i regi av reindriftsfamilier retter seg mot barn i barnehage eller grunnskoleklasser, barn med lærings- og atferds-utfordringer samt unge som har utbytte av å lære i praksis. Brukerne kan også være elever i videregående skole som har behov for praksis- eller lærlingeplass. Unge og voksne som sliter med rus- og/eller psykiske utfordringer kan finne tilbudene som et godt alternativ som stimulerer til fysisk aktivitet og sosialt fellesskap. Likeledes kan tilbudene tilpasses som dagaktiviteter til hjemmeboende med tidlig demens. For helse-/omsorgstjenestene bidrar tilbudene til fysisk aktivitet, sosialt fellesskap, varierte aktiviteter og gjerne også tilhørighet til egen samisk bakgrunn.
Reindriftsfamilienes tilbud et også egnet til identitetsbygging, samisk språktrening, læring og aktiviteter gjennom bruk av flere sanser. I reindriftsfamilien får brukerne tilgang til unike opplevelser og aktiviteter som gjerne fester seg som kunnskaper og minner for livet. I prosjektfasen er det avdekket tre nye brukergrupper. Dette er profesjonsutdanninger på høgskole- # og universitetsnivå, for eksempel pedagoger, sosionomer, sykepleiere og psykologer. Studentene trenger kunnskaper om samer og samiske samfunn for en dypere forståelse av kultur, holdninger og verdier som de senere får bruk for i kontakt med sine elever, klienter eller pasienter. Ut på viddatilbud kan være et attraktivt supplement, som ellers ikke er så lett tilgjengelig. Det har også kommet opp behov i kriminalitetsforebyggingen, der kriminalomsorgen kjøper tjenester og tilrettelagte opplegg for tidligere innsatte. Dette har vi sett fra Inn på tunet. Fra kommunehold har vi mottatt behov for økte kunnskaper om det samiske og reindrifta for ansatte i kommunene (administrasjon, barnehager, skoler, helse/sosial) og politikere. Med erfaring fra prosjektperioden kan følgende brukergrupper defineres: - Barnehager - Barn og unge i grunnskolen - Barn med lærings- og atferds-utfordringer (autismespekteret) - Barnevernet – avlastningshelger - Videregående skoler – praksis - Videregående skole – de som står i fare for å slutte på skolen (frafall)
Ut på vidda er en ny tilleggsnæring. Ordningen har til oppgave å bistå reindriftsfamilier i etablering, bygge opp sitt tilbud og tilpasse det til brukernes behov og nivå. Veien fram til god og lønnsom drift krever ressurser, engasjement og innsats både av etablererne og av ordningen Ut på vidda. Hovedmålet er å etablere en tilleggsnæring i reindriften som er lønnsom for reindriftsfamiliene. Videre er det et mål å få etablert godt tilrettelagte tjenester som holder høy kvalitet og som etterspørres av kjøpere. I tillegg er det viktig at tilbudet gir personlig utvikling for brukerne gjennom læring, mestring og sosialt fellesskap, samt bidrar til økt forståelse og kunnskaper om reindriften, samisk kultur, historie og tradisjoner. På denne bakgrunn ser styringsgruppen det som viktig med økt innsats mot de som allerede er etablert, slik at disse styrkes og kvalitetssikres. Samtidig er det også viktig med økt innsats opp mot aktuelle kjøpere av tjenesten. En sliksatsing skal ikke utelukke etablering av nye tilbydere.
1.Bidra til å styrke inntjeningen til reindriftsfamilier gjennom råd- og veiledning for etablering, tilrettelegging og drift. 2.Bidra til at kjøper/bestiller får flere muligheter til å gi varierte og tilrettelagte undervisnings- # og omsorgstjenester til enkeltpersoner og grupper i befolkningen som trenger det. 3.Bidra til å utvikle tilbud som ivaretar brukernes behov for læring, mestring, trivsel gjennom bruk av reindriftsfamilien som ressurs.
1.Inntil 30 godkjente reindriftsfamilier i godt i gang med lærings- og omsorgstjenester.
2.Gjennomføre kontaktmøter med alle kommuner som har etablerte reindriftsfamilier.
1.Langt flere barn, unge og voksne i reindriftsfylkene skal få tilgang til kunnskaper om det samiske folket, kulturen, historien, tradisjoner og reindriften.
2.Barn med samisk bakgrunn skal få tilrettelagte tilbud på grunnskolenivå som et supplement til muntlig språktrening, tradisjonell kunnskap, kultur, doudji, historie og samfunnsutvikling. 3.Barn med samisk bakgrunn med læringsutfordringer (autisme) skal få tilgang til tilrettelagte aktiviteter og læring med samisk som språk, og i regi av reindriftsfamilier. 4.Voksne og eldre med helseutfordringer, eller sosiale utfordringer skal få tilbud om tilrettelagte aktiviteter i reindriftsfamilier, hvor de møter samisk kultur, tradisjoner, håndverk, historie og samfunn. 5.Studenter på høgskoler og universiteter i profesjonsutdanninger som pedagoger og helsepersonell skal ha nødvendige kunnskaper om det samiske folket og deres kulturbærende næring. Dette fører til muligheter for bedre undervisning og bedre pasient/klientkontakt etter endt utdanning. 6.Ansatte i kommuner, skoler, barnehager og i helseinstitusjoner skal få tilbud om økte kunnskaper om reindrifta og samiske samfunn, herunder kultur, historie og tradisjoner. Aktuelle tiltak for tilbyderne: Støtte og oppfølging i avklaringsfasen. Bistand med utvikling og tilpasning av tilbud/aktiviteter for brukere. Tilskudd til dekke kompetansetiltak, blant annet godkjenningsordningen (kvalitetssikring). Tilskudd til mindre fysiske investeringer i bygninger/utstyr. Etablerernettverk for erfaringsdeling, råd og veiledning. Aktuelle tiltak opp mot kjøperne: Møter med aktuelle kjøpere for å informere om ordningen – aktuelle kjøpere i områder hvor det er etablert/etableres tilbydere prioriteres.
I styringsdialogen med fylkesmennene videreføres oppdrag med å informere om prosjektet Ut på vidda.
Det er Landbruks- og matdepartementet som eier prosjektet "Ut på vidda" sammen med NRL. Prosjekt Ut på vidda har hatt en egen styringsgruppe helt fra pilotprosjektet startet i 2013. Styringsgruppen består av 5 personer, hvorav 2 er oppnevnt av NRL, 1 av Sametinget, 1 av KMD og 1 av LMD. LMD har ledet styringsgruppen. Det legges opp til en videreføring av styringsgruppen både når det gjelder sammensetning og ledelse. Det legges opp til 2-3 møter i året. Styringsgruppeleder har for øvrig løpende kontakt med prosjektleder for avklaringer og råd. Å utvikle en ny tilleggsnæring krever koordinator som holder oversikt over utviklingen og som planlegger og iverksetter tiltak som alle (både tilbydere og kjøpere) har nytte av. Inntil videre er det formålstjenlig å fortsette ordningen med en egen prosjektleder. Administrative oppgaver: Råd og veiledning til etablererne. Møter med ledergruppen i kommunene som har etablerte reindriftsfamilier. Å spre informasjon om tjenestene til fagansatte på utdanning og helse/sosial. Personell som forvalter finansieringsordninger (Landbruksdirektoratet). Å utvikle og gjennomføre kompetansetiltak. Å få på plass etablerernettverk og arrangere årlige samlinger/workshops. Arrangere studieturer. Løpende orientere om korona og smittereduserende tiltak, samt tiltak som iverksettes for å avhjelpe situasjonen.
Det legges opp til en gjennomgang av prosjektorganisering, herunder ordningen med en egen prosjektleder etter 2021.
Tilskuddet over R-avt for 2020/2021 er kr 3 500 000,- som fordeles over de to årene. Vi har lagt til grunn at bevilgningene for 2020/2021 blir videreført for 2021/2022. Ubrukte tilskudd fra R-avt for 2019/2020:
Utgangspunktet er at prosjektet dekker forelesninger, kurslokaler, lunsj, overnatting. Deltakerne dekker reise. I løpet av våren 2020 lyses det ut midler øremerket for vidda-etablerere på Landbruksdirektoratets hjemmesider, ref RUF-midler.
Fremover er det viktig at arbeidet med å synliggjøre tjenestene som virkemidler/verktøy for særlig Utdanningsdepartementet, Arbeids- og inkluderingsdepartementet samt Helse- og sosialdepartementet. Dette for å øke kunnskapen og oppmerksomheten på ordningens muligheter knyttet til oppvekst og helse- og sosialfag. I reindriftsavtalen for 2020/2021 er det avsatt 3,5 mill i tilskudd til utviklings- og investeringstiltak for lærings- og omsorgstjenester i reindriften. Landbruksdirektoratet forvalter tilskuddsordningen i samsvar med RUF-forskriftens formål. Ut på vidda og turisme kombineres i dag av flere reindriftsfamilier. Innovasjon Norge og Fylkesmannen i Troms og Finnmark kartlegger mulighetene for en bedre samordning av aktiviteter finansiert over Utviklingsprogrammet og RUF-ordningen for lærings- og omsorgsbaserte tjenester. Sametinget har gode fagkunnskaper og kompetanse som Ut på vidda-tilbyderne og prosjektet har nytte av. Det legges opp til økt samarbeid og kontakt med Sametinget. Viktig at Sametinget også gjør ordningen kjent for aktuelle brukerinstitusjoner. Fylkesmannen i reindriftsfylkene har gode faglige ressurser. Fagansatte kan bidra gjennom sine informasjonskanaler og sine fagnettverk.
fagkanaler inn mot kommunenes fagpersonale på disse områdene. Gjennom kurs, konferanser, seminarer og møter kan det formidles viktig og riktig informasjon om Ut på vidda som verktøy for læring i praksis og som virkemiddel i livsmestring, behandling og forebygging. Videre er de samme fagmiljøene også en ressurs for tilrettelegging og kvalitetssikring av tiltak og tjenester for brukergruppene. Fylkesmennene i reindriftsfylkene har oppnevnt rådgiver i landbruks/reindriftsavdelingen i Nordland, rådgiver i reindriftsavdelingen i Trøndelag og rådgiver i landbruksavdelingen i Troms/Finnmark avdeling Vadsø som kontaktpersoner. Disse er koplet på prosjektet og har så langt bidratt med å spre informasjon om prosjektet til siida-andelshavere i fylkene og har også deltatt på møter med kommuner i sine fylker. Det er en god støtte å fortsatt ha disse rådgiverne som kontaktpunkt i fylkene, og det er også ønskelig at de kommer tettere på etablererne for råd- og veiledning. I Nordland har rådgiveren kompetanse i etableringsrådgivning og god oversikt over tilskudd- og finansieringsordninger. I Trøndelag har rådgiver kompetanse på reindrift. Gjennom fylkesmennenes årlige tildelings- og oppdragsbrev kan Ut på vidda synliggjøres med konkrete tiltak og føringer. For året 2020 er det innarbeidet tiltak som alle reindriftsfylkene skal rapportere på. Det er ansatt to HMS-rådgivere for reindriften. Prosjekt Ut på vidda samarbeider med disse i tilknytning til godkjenningsordningen. Rådgiverne er for øvrig en ressurs for etablererne med veiledning i HMS-spørsmål. I prosjektet har behov for å være i kontakt med flere ulike fagmiljøer som har kunnskap om målgruppene. Ut på vidda-tjenestene skal sikres et godt faglig innhold med lærings- og mestringsutbytte tilpasset brukernes forutsetninger. Prosjektet trekker inn fagmiljøer og fagpersoner for utvikling og gjennomføring av kompetansetiltak og bistand til å tilrettelegge innhold i tjenester. Kompetansemiljøer forespørres om å bidra i ulike sammenhenger, for eksempel på våre kvalitetssikringskurs (godkjenningsordningen) og andre kompetansehevingstiltak. Utdannings- og forskningsmiljøer (videregående skoler, høgskoler og universitet) ønskes velkommen til å bidra med forskning, studentoppgaver og innlegg på fagsamlinger. NRL er en av eierne av prosjektet og har to representanter i styret. Nyhetsbrev formidles til alle reinbeitedistrikter og formidles videre til siida-andelseierne derfra. Erfaringene fra første prosjektperiode er at vi trenger en større kontaktflate ut mot NRL sine medlemmer.
Prosjektet har hatt møte med SANKS Røros, og trenger å styrke sin kontakt mot SANKS Finnmark for å få mer innsikt i behovene. Det finnes Utviklingssentre for sykehjem og hjemmetjeneste i alle fylker. Demenskontaktene kontaktes for informasjon. Ut på vidda har kontakt med samisk rådgiver i Nasjonalt senter for aldring og helse som holder til i Karasjok. Helse Nord og kontaktes for informasjon og samarbeid.
Alle kommuner som har/får etablerte Ut på vidda-tilbydere Alle etablerte reindriftsfamilier og de som planlegger oppstart Samarbeidspartnere Helse-/sosial- og utdanningsavdelingene hos Fylkesmennene i reindriftsfylkene, samt reindriftsavdelingene Det utarbeides 3 nyhetsbrev per år, og disse spisses mot kjøpersiden. Sendes ut til alle kommuner, brukerorganisasjoner, samarbeidspartnere Det sendes ut kortfattede notiser for publisering.
Jan – des – telefon, epost, nett, facebook-gruppe, råd-veiledning over Næringshager, IN, Sametinget – 2-3 til kommuner/andre og 2-3 til siida-andelshavere for innlogging.