Lærerstreiken. Siden streiken blant lærere og sjukepleiere organisert i Unio er økonomisk gunstig for de kommunene som er arbeidsgivere, kan en neppe vente noe press fra kommunenes forhandlingsorganisasjon, KS, i retning av å få brakt denne streiken til opphør. Da er kanskje lysten til å komme i forhandlingsposisjon igjen større hos lærerne, som så langt har slitt med å overbevise opinionen om at det var et dårlig tilbud de streikende avviste. I offentlig sektor der en streik sjelden rammer arbeidsgiver slik at det gjør vondt, er det nettopp kampen om opinionen som avgjør hvor lenge en streik skal vare. Blir streiken upopulær i opinionen, blir den gjerne ikke så langvarig. Får derimot de streikende full backing fra opinionen, så har de så stor slagkraft at det kan virke ubehagelig for arbeidsgiveren. Opinionspresset og ubehaget kan også tvinge en arbeidsgiver i kne, men det virker ikke som om lærerstreiken gir en slik effekt. Tvert om, snart er det sommerferie i skoleverket, og presset blir enda mindre.
Godt eller dårlig? Det svirrer med tall og prosenter om hvor godt tilbud lærerne og sjukepleierne i realiteten fikk, men fra de streikende er det innrømmet at mange av lærerkategoriene fikk et meget godt tilbud, og særlig var det tilfelle for gruppene med lengst utdanning. De andre forbundene både i kommunal og i statlig sektor godtok da også tilbudet, og sa seg meget godt fornøyd. I den troverdighetskampen som nå pågår er det de streikende som må kunne dokumentere hvor dårlig tilbudet deres var. Det er antakelig lettere for sjukepleierne som kan sammenligne seg med statlig ansatte sjukepleiere som har bedre betingelser. Sjukepleierne har da også et bedre pressmiddel overfor kommunene. I motsetning til for lærerne så er sjukepleierne ekstra etterspurt i ferietiden.
Mulige løsninger. Siden Unio bare representerer en liten del av oppgjøret i kommunal sektor, og siden de andre organisasjonene har sagt ja og amen til en historisk høy ramme, så er det bortimot utelukket at de streikende kan få mer enn det som var det KS-tilbudet som de streikende forkastet. Det er også helt utenkelig at staten vil blande seg inn og love ekstramidler hvis KS vil gi mer til lærerne. For regjeringen er selvsagt streiken ubeleilig, og ikke minst for regjeringspartiet SV som har gitt så mange fagre løfter om hvor bra det skal bli i norsk skole. Også statsminister Jens Stoltenberg har sagt at satsing på skolen og på en oppgradering av lærerkompetansen vil bli prioriterte saker. Streiken forhindrer likevel at det kan komme noen løfter fra regjeringen.
Nå blir streiken trappet opp og i neste uke vil den antakelig også gi virkning i vårt fylke. Det er først og fremst foreldrene som merker problemene streiken skaper, og snart vil også det presset være borte. Streiken blant sjukepleierne kan føre til at det bli fare for liv og helse, slik at det blir tvungen lønnsnemnd, men lønnsnemnda kan ikke gjøre annet enn å gi sjukepleierne det samme som de andre gruppene.
For å få en stans på streiken må antakelig konflikten løses gjennom formuleringskunst. Partene må bli enige om at det skal komme mer penger senere og det må kanskje settes ned et utvalg som skal vurdere hvordan kommunal sektor kan konkurrere bedre om den langtidsutdannede arbeidskraften. En ny NIFU-rapport dokumenterer at det over lang tid har skjedd en vridning der en stadig større andel av nyutdannede med mastergrad går til privat sektor. Lønnsnivå er opplagt en del av forklaringen, men slike langsiktige rekrutteringstiltak må løses utenfor en streikesituasjon.