Kulturundersøkelsen: slik jobber vi med resultatene ved Diakonhjemmet Sykehus - Pasientsikkerhetsprogrammet
Tverrfaglige team diskuterer resultatene og utarbeider forbedringstiltak på bakgrunn av resultatene fra kulturundersøkelene. Fra venstre: Silje Moe, lokal kampanjeleder og Jan Fredrik Andresen, Avdelingssjef. Foto: Kampanjesekretariatet
Publisert 01.10.2012 14.43 Oppdatert 02.10.2012 14.32
Alle sykehus i Norge har i 2012 undersøkt pasientsikkerhetskulturen.
Diakonhjemmet Sykehus er blant de som kan vise til svært høy oppslutning blant de ansatte. Nå er de i full gang med å sette i gang med konkrete tiltak på bakgrunn av resultatene.
Stor interesse blant de ansatte
Undersøkelsen ble godt mottatt. Bred forankring med grundig og ryddig informasjon i forkant bidro til at over 80 prosent av de ansatte svarte. Det forteller Silje Moe, lokal kampanjeleder ved Diakonhjemmet Sykehus.
Kampanjen og undersøkelsen ble systematisk tatt opp som tema på ledermøter, i kvalitetsutvalg og på personalmøter. Purringer, utlodning av iPad samt feiring med kake bidro også til at svarprosenten ble blant landets beste.
Ledelsen ble forberedt på resultatene
Da resultatene forelå etter sommeren ble avdelingsledelsen først orientert om resultatene for sin avdeling og underliggende enheter.
- Informasjon i forkant gav oss som avdelingsledere muligheten til å forberede oss, og ikke minst til å forberede enhetsledere om eventuelle uventede resultater. Det var helt klart en fordel.
Det sier Jan Fredrik Andresen, avdelingssjef ved voksenpsykiatrisk avdeling. Resultatene ble deretter åpent diskutert blant enhetslederne og på personalmøter.
Tverrfaglige diskusjoner
Det var viktig at diskusjonen av tiltak for kulturforbedring ble sentrert rundt pasientene, heller enn av den formelle organiseringen av enhetene.
Alle som jobber med pasientene i enheten ble derfor inkludert i diskusjonene, uavhengig om de var formelt organisert der eller ikke. Det innebærer at leger, fysioterapeuter, ergoterapeuter, sykepleiere og i enkelte tilfeller vaskepersonell i fellesskap diskuterte utfordringer, styrker og mulig utbedring av kulturen på posten.
Åpenhet rundt resultatene
Diskusjonene av resultatene ble strukturert etter bestemte skjema, utviklet av den lokale pasientsikkerhetsavdelingen. Skjemaene finner du i margen til høyre.
Samtalene gikk både ut på å finne bevaringsområder, som hva enheten er god på og hvorfor, samt å prioritere forbedringsområder der enheten kan bli bedre.
Kampanjeleder Moe forteller at tanken bak er at alle avdelinger har noe andre kan lære av hverandre, uavhengig av resultatene fra undersøkelsen.
- Flere trodde nok at kulturen var bedre enn den viste seg å være da resultatene kom. I enkelte avdelinger førte diskusjonene til aha-opplevelser, sier hun.
I én avdeling viste seg at eldre og nyere ansatte hadde ulike oppfatninger om kulturen for å be om, og motta, hjelp.
- Diskusjonen av resultatene gjorde at dette ble et samtaleemne for første gang, forteller Moe.
Konkrete forbedringstiltak
På bakgrunn av diskusjonene utarbeider alle enhetene forbedringstiltak i løpet av høsten. Andresen forteller at hans avdeling allerede har innført tiltak for å utbedre kommunikasjonen, spesielt den som er knyttet til avvikshåndtering. Det innebærer at kommunikasjon nå er viet en egen post i eksisterende møter.
I kirurgisk avdeling oppdaget de gjennom diskusjonene at de manglet en arena for å diskutere avvik, og gjeninnførte dermed det som tidligere het komplikasjonsmøtet.
Samarbeid med Veritas
Diakonhjemmet har inngått en et forskningsprosjekt med Det Norske Veritas for å tilby dybdeintervjuer med enheter med ekstra utfordringer. Dette tilbudet vil bidra til å gi større innsikt i hvorfor kulturen er som den er, forteller Moe.