Kontroll bildeundersøkelse hos pasienter med akutt hjerneinfarkt og hjerneblødning - Helsedirektoratet
ForsidenHjerneslagAkuttfasen – undersøkelse og behandling ved hjerneslagBildediagnostikk
Kontroll bildeundersøkelse hos pasienter med akutt hjerneinfarkt og hjerneblødning
Cerebral MR skiller godt mellom mange differensialdiagnoser, inklusive infarkt og blødning [75] . MR skiller bedre enn CT mellom akutte og eldre iskemiske forandringer og kan benyttes for å sikre diagnosen og sannsynliggjøre mekanismene bak infarktet.
MR med diffusjonsserie (DWI) kan vise et akutt iskemisk område allerede etter få minutter og i tillegg vise svært små lesjoner. Ulike MR-sekvenser kan samlet gi mulighet for å bestemme alder på den iskemiske skaden [73] .
MR påviser i tillegg til små akutte infarkter også infarktstørrelse og asymptomatiske multiple infarkter som kan være av betydning ved vurdering av sannsynlige årsaker og valg av sekundærprofylakse [74] . MR er foretrukket undersøkelse for å påvise lesjoner i bakre kretsløp [63] .
Særlig hos pasienter med usikker diagnose, ved små hjerneinfarkter og ved TIA, er MR å foretrekke fremfor CT for å øke den diagnostiske presisjon. MR er mer nyttig enn CT til å utelukke infarkt hos pasienter med slaglignende symptomer .
MR kan bidra til en mer målrettet utredning og sikrere svar. Dette kan redusere risiko for unødvendig utredning og behandling.
Begrensninger ved bruk av MR er tilgjengeligheten av MR og pasientens evne til å gjennomføre undersøkelsen pga. f.eks. uro, klaustrofobi eller kontraindikasjon mot undersøkelse i magnet. Økt bruk av MR kan føre til behov for flere folk til å ta og tolke bildene og kompetanse/opplæring av fagpersoner. Dette kan kreve en omprioritering.
Det er også viktig å være klar over at en MR undersøkelse ikke alltid er i stand til å fange opp et akutt hjerneinfarkt, og en pasient kan ha et hjerneinfarkt selv om MR undersøkelsen er negativ [85] .
Ved hjerneblødninger anbefales en kontrollundersøkelse. Kontrollen ved hjerneblødning tar sikte på å oppdage evt ekspansjon av hematomet. Vanligvis vil en slik ekspansjon finne sted etter 24 t og en kontrollundersøkelse mellom 24-36 timer anbefales for å oppdage dette. Ved klinisk forverring i løpet av første døgn, bør CT caput gjennomføres øyeblikkelig
74. Assia Jaillard, Marc Hommel, Alison E Baird, Italo Linfante, Rafael H Llinas, Louis R Caplan, Robert R Edelman, Steven Warach. Significance of early CT signs in acute stroke. Cerebrovascular diseases. 2002. 13. 47-56.
75. T Neumann-Haefelin, R Du Mesnil De Rochemont, JB Fiebach, A Gass, C Nolte, T Kucinski, J Rother, M Siebler, OC Singer, K Szabo. Effect of Incomplete (Spontaneous and Postthrombolytic) Recanalization After Middle Cerebral Artery Occlusion. Stroke. 2004. 35. 109-114.
Helsedirektoratet (2017). Kontroll bildeundersøkelse hos pasienter med akutt hjerneinfarkt og hjerneblødning [nettdokument]. Oslo: Helsedirektoratet (sist faglig oppdatert 21. desember 2017, lest 16. april 2021). Tilgjengelig fra https://www.helsedirektoratet.no/retningslinjer/hjerneslag/akuttfasen-undersokelse-og-behandling-ved-hjerneslag/bildediagnostikk/kontroll-bildeundersokelse-hos-pasienter-med-akutt-hjerneinfarkt-og-hjerneblodning