FIRMAIDRÆT. SUNDHED PÅ ARBEJDSPLADSEN VINDER TERRÆN. Side Gå, løb og cykel med DFIF i Bingo Girls løb med den store gevinst 16 - PDF
FIRMAIDRÆT. SUNDHED PÅ ARBEJDSPLADSEN VINDER TERRÆN. Side Gå, løb og cykel med DFIF i Bingo Girls løb med den store gevinst 16
Download "FIRMAIDRÆT. SUNDHED PÅ ARBEJDSPLADSEN VINDER TERRÆN. Side 4-12. Gå, løb og cykel med DFIF i 2008 14. Bingo Girls løb med den store gevinst 16"
1 FIRMAIDRÆT Nr 3 April 2008 Magasinet fra Dansk Firmaidrætsforbund SUNDHED PÅ ARBEJDSPLADSEN VINDER TERRÆN. Side 4-12 Gå, løb og cykel med DFIF i Bingo Girls løb med den store gevinst 16 ROFI. Motionscentret er det største aktiv 18
2 LEDER AF PEDER BISGAARD, FORBUNDSFORMAND, DANSK FIRMAIDRÆTSFORBUND LEDER Foreningsbaserede motionscentre er ikke nogen nyhed Foto. Johnny Wichmann Når det er sagt, er der alligevel flere ting, der gør, at DFIF i denne sag ikke føler, at DGI s og DIF s seneste tiltag bør medføre stående klapsalver. For hvori består egentlig det nye? For en måneds tid siden lancerede DGI og DIF årets store motionsnyhed nemlig en fælles satsning på foreningsbaserede motionscentre. De to store idrætsorganisationer bekendtgjorde, at de var klar med både fælles lånemuligheder og fælles uddannelser for organisationernes medlemsforeninger. Udspillet skal naturligvis ses som et modspil til den kraftigt stigende tilslutning til den kommercielle fitnessindustri, og noget tyder på, at man her tager udfordringen alvorligt. Flere, heriblandt formanden for Parken Sport & Entertainment, Flemming Østergaard, har givet udtryk for, at DIF s og DGI s tiltag er konkurrenceforvridning. En påstand vi er alt andet end enige i, da der netop er tale om et foreningsbaseret tilbud nøjagtig som med fodbold, håndbold og anden idræt. Når det er sagt, er der alligevel flere ting, der gør, at DFIF i denne sag ikke føler, at DGI s og DIF s seneste tiltag bør medføre stående klapsalver. For hvori består egentlig det nye? DFIF har gennem flere år drevet foreningsbaserede motionscentre mange steder i Danmark og det med stor succes. Ja, flere steder faktisk med så stor succes, at firmaidrættens fitness- og motionscenter er det største i byen. Af eksempler på fitness- og motionscentre med kraftig vind i sejlene kan bl.a. nævnes centrene hos fir- maidrætten i Ringkøbing, Struer, Sæby og senest Køge. I 2007 har DFIF fået nye medlemmer, der dyrker fitness aktiviteter i vore foreninger, hvilket bringer det samlede antal op på ikke mindre end Samtidig har DFIF i en årrække været eksponent for et af de førende og mest populære uddannelsesforløb indenfor fitnessområdet i Danmark - et uddannelsesforløb, som også mange udenfor forbundets regi har deltaget i, netop på grund af uddannelsens kvalitet. Men også på relaterede områder såsom aerobic og spinning har vi førertrøjen på, når det angår uddannelse. Det er svært at lade sig imponere af, at foreningerne, som en del af DGI s og DIF s initiativ, kan låne op til kr. i forbindelse med oprettelse og indretning af nye motionscentre. I DFIF har foreningerne mulighed for at låne op til kr. rentefrit til dette formål. Et beløb der afspejler, hvad det reelt koster at indrette et motionscenter med det fornødne udstyr. Så foreningsbaserede motionscentre er ikke noget nyt. Mon ikke interessen for DGI s og DIF s initiativ, udover kommentarerne fra den kommercielle fitnessindustri, i meget høj grad er et udtryk for symbolværdien i, at Danmarks to største idrætsorganisationer har formået at formulere et fælles projekt? 2 Firmaidræt nr
3 INDHOLD Næste nummer af Firmaidræt udkommer torsdag den 1. maj Tema: Sundhed på arbejdspladsen vinder terræn 6 Tema: Sparekassen Farsø er mestre i sundhed 8 Tema: Assens Kommune. Ny energi til medarbejderne 10 Tema: Styrketræning modvirker nakke-skulder besvær 13 VCTA. Få kollegerne i sadlen 14 Gå, løb og cykel med firmaidrætten i Futsal. Bingo Girls løb med den store gevinst 18 Fitness. Motionscentret er det største aktiv i ROFI-Centret 20 Fitness og uddannelse i DFIF 21 Fitness i vækst også i firmaidrætten 22 Nye ideer og vinkler på banen 24 Åbne arrangementer i firmaidrætten 27 Ta med tøserne på tur 26 Kursustilbud fra firmaidrætten 29 Landet Rundt 30 Navne 31 Kort nyt 32 Nakskov i spidsen som Årets Cykelby 2007 Redaktion: Redaktør John Thrane (ansv.) og kommunikationskonsulent Camilla Svenstrup. Årgang 51 nr De i artiklerne fremførte synspunkter er forfatternes og deles ikke nødvendigvis af Dansk Firmaidrætsforbund. Redaktionen forbeholder sig ret til at redigere og forkorte artikler og indlæg. Abonnement: Sekretær Pia Hansen Oplag: stk. Kontrolleret af Fagpressens Medie Kontrol. ISSN-nr Udgiver: Dansk Firmaidrætsforbund, Storebæltsvej 11, 5800 Nyborg. Tlf Firmaidræt udkommer hver måned, juli og december måned undtaget. Medlem af Dansk Fagpresse. Deadline for tekst og annoncer: Torsdag den 10. april Produktion og tryk: Elbo Grafisk a/s, Nørrebrogade 14-16, 7000 Fredericia. Forside: Samarbejdet blandt de godt 100 ansatte hos Sparekassen Farsø blev testet, da sparekassen fik overrakt DFIF sundhedscertifikat den 27. februar. Foto. Michael Bo Rasmussen/Baghuset. Firmaidræt nr
4 AF CAMILLA SVENSTRUP, KOMMUNIKATIONSKONSULENT, DFIF Sund på arbejdspladsen Et helhedsorienteret perspektiv på sundhed på arbejdspladsen kan være et middel til at tiltrække og fastholde medarbejdere. Foto: Michael Bo Rasmussen, Baghuset. 99, 6 % virksomheder i Danmark arbejder med sundhedsfremme på mindst ét af de såkaldte KRAMS områder, viser ny undersøgelse fra Sundhedsstyrelsen Sundhed på arbejdspladsen En tur op ad trapperne og ned igen giver et kryds i sundhedskonkurrencen blandt hjemmeplejerne i Tommerup i Assens Kommune på Fyn. I Farsø Sparekasse i Nordjylland motiverer man medarbejderne til en sundere livsstil gennem bl.a. tennis- og golfstævner, tilbud om fysioterapi og rygestopkurser, et livsstilsbibliotek og gymnastikhold. Vejene til at skabe sundhed på arbejdspladsen rundt i Danmark er mange og forskellige. En fællesnævner synes dog at være målet om, at medarbejderne skal blive gladere, mere motiverede og få mere energi til jobbet. I en tid præget af mangel på arbejdskraft, handler det om at være en attraktiv arbejdsplads, som formår at tiltrække og fastholde medarbejdere. Livsstilsfaktorer i fokus En ny undersøgelse fra Sundhedsstyrelsen af knap danske virksomheder viser da også, at hele 99, 6 % arbejder med sundheds- fremme på arbejdspladsen i forhold til mindst ét af de såkaldte KRAMS områder (kost, rygning, alkohol, motion og stress). 17 % af virksomhederne har ordninger og tilbud på alle områderne, mens langt størstedelen (66 %) har sat fokus på sundheden i forhold til tre-fem af livsstilsfaktorerne, der udover KRAMS områderne også omfatter behandlingstilbud som f.eks. massage og fysioterapi. Længst fremme er virksomhederne i undersøgelsen, når det gælder den forebyggende indsats i forhold til rygning og alkohol, hvor hhv. 98 % og 96 % har en politik på arbejdspladsen. Derimod har kun omkring halvdelen af virksomhederne tilbud, der handler om hhv. kost, motion og stress, så på disse områder er der stadig et betragteligt udviklingspotentiale. Helhedsorienteret perspektiv vinder frem Hvor sundhed på arbejdspladsen tidligere mest har handlet om enkeltstående tiltag som frugtordninger og tilbud om massage m.v., så peger tendensen i dag mod et mere helhedsorienteret perspektiv på den sundhedsfremmende indsats. Sundhedsstyrelsens undersøgelse viser således, at 33 % af virksomhederne har en egentlig sundhedspolitik, der i de fleste tilfælde er integreret i personalepolitikken. Det næste skridt er at tænke sundhedspolitikken ind som en strategisk del af virksomhedens koncept og daglige drift, og ifølge undersøgelsen har 20 % virksomheder med en sundhedspolitik taget dette skridt. Umiddelbart ikke mange, men meget tyder på, at flere virksomheder i de kommende år vil gå denne vej. I en artikel i Børsen den 13. marts lyder det fra professor dr.merc Henrik Holt Larsen fra Copenhagen Business School, at man om få år antageligt vil opleve, at nogle virksomheder begynder at aflægge et sundhedsregnskab. Ligesom man har set det på miljøområ- 4 Firmaidræt nr
5 vinder terræn det med grønne regnskaber og på det sociale område med etiske regnskaber. Struktur på sundhedsindsatsen Det helhedsorienterede perspektiv på sundhed på arbejdspladsen er netop noget af det, som Sparekassen Farsø sigter mod. Ligesom sparekassen arbejder med en Work-Life balance filosofi, der fokuserer på det hele menneske, så kan virksomhedens engagement i at blive sundhedscertificeret ses som et mål om at skabe helhed i forhold til medarbejdernes sundhed. - Vi har altid været gode til at lave noget med motion for vores medarbejdere, men med det sidste års forløb frem mod SundhedsCertificeringen har vi fået sat struktur på tingene og sørget for, at der også er en plan på de områder, som mange virksomheder måske er lidt berøringsangste overfor. Som stress, for nu at tage et eksempel, forklarer udviklingschef i Farsø Sparekasse, Gert Hosbond. For at blive sundhedscertificeret af DFIF har sparekassen skullet udarbejde strategiske mål og konkrete planer på alle KRAMS områderne. Det mål nåede de i slutningen af februar, hvorefter sparekassen kan kalde sig den første virksomhed i Danmark med certifikat på sundhedsindsatsen på arbejdspladsen. Branding af kommuner via sundhed Det stigende fokus på sundhed på arbejdspladsen gælder også landets kommuner, hvor man ligesom i det private erhvervsliv oplever problemer med mangel på arbejdskraft. I forbindelse med Kommunalpolitisk Topmøde 2008 i Aalborg peger formand for KL (Kommunernes Landsforening), Erik Fabrin, i en artikel i Politiken bl.a. på behovet for, at kommunerne i højere grad brander sig positivt for at tiltrække medarbejdere til ikke mindst det sociale område og ældreplejen. En attraktiv sundhedspolitik kan være et af midlerne, og den mulighed har Assens Kommune allerede set. - blandt de mål, vi har opstillet for vores sundhedsindsats, er bl.a. ønsket om at skabe øget trivsel og arbejdsglæde blandt de ansatte, nedsætte sygefraværet og så at skabe en positiv effekt i forhold til rekruttering og fastholdelse af medarbejderne, lyder det fra Carina Robanke, projektleder på kommunens ældreområde og tovholder på et forløb med at gennemføre SundhedsCertificering af ældreområdets 30 arbejdsenheder. Kilder: Sundhedsfremme på arbejdspladsen 2007, Sundhedsstyrelsen. Sundhed som strategisk ledelsesredskab, Børsen 13. marts KL: Det er ikke kun et spørgsmål om penge, Politiken 13. marts Firmaidræt nr
6 AF CAMILLA SVENSTRUP, KOMMUNIKATIONSKONSULENT, DFIF. FOTO MICHAEL BO RASMUSSEN/BAGHUSET Sund på arbejdspladsen Mestre i sundhed Når Sparekassen Farsø siger, at de sætter ting i sving, så gælder det også på sundhedsfronten. Onsdag den 27. februar var sparekassens knap 100 medarbejdere samlet i den lokale idrætshal for at modtage et certifikat på den sundhedsindsats, de gennem det seneste år har sat i søen - og i system ved hjælp af DFIFs SundhedsCertificering. I dagens anledning blev der bl.a. spillet indendørs hockey og lavet samarbejdsøvelser med at bygge tårne af pastapinde og skumfiduser. Stolt sparekassedirektør - Det er en glad dag i dag, og jeg er stolt, sagde direktør Mogens Jensen på certificeringsdagen, hvorefter medarbejderne kvitterede med en bølge og med hujende klapsalver, som var en guldvinder værdig. Og netop en guldvinder i skikkelse af håndboldlandsholdspiller Lars Krogh Jeppesen kom så på podiet og overrakte sundhedscertifikatet som et bevis på, at sparekassen har formået lægge en strategisk plan og iværksætte konkrete tiltag for medarbejderne i forhold til kost, rygning, alkohol, motion og stress (KRAMS). Struktur på sundhedsindsatsen - Den store gevinst for os er, at vi nu har fået struktur på sundheds- Håndboldlandsholdsspiller Lars Krogh Jeppesen overrakte DFIF s sundhedscertifikat til privatrådgiver Anette Overgaard, der er formand for sparekassens nye sundhedsudvalg. Tv konsulent Rikke Døssing fra DFIF s afdeling for Motion på Arbejdspladsen. 6 Firmaidræt nr
7 Den første virksomhed i Danmark med en SundhedsCertificering peger på struktur som den store gevinst indsatsen på alle de såkaldte KRAMS områder. Vi har altid været gode til dét med motion for medarbejderne, men nu har vi en helhedsorienteret og systematisk plan på alle områder, også i forhold til sådan noget som f.eks. stress, fortæller udviklingschef i Farsø Sparekasse, Gert Hosbond, der også peger på, at SundhedsCertificeringen ligger fint i tråd med den Work-Life balance filosofi, som sparekassen arbejder ud fra. Og så understøtter forløbet ifølge udviklingschefen værdien glæde, der er en central værdi for sparekassen. Sparekassedirektør Mogens Jensen er overbevist om, at sundhedstiltag på arbejdspladsen virker både internt og eksternt. - Vi vil gerne være en spændende sparekasse, både for medarbejderne og for vores kunder, og et tiltag som SundhedsCertificeringen er med til at vise, at vi er lidt anderledes, siger han. Flere i gang med motion Som en del af certificeringsforløbet har 98 % af sparekassens medarbejdere været igennem et sundhedstjek for at afdække behov og ønsker til sundhedstiltag på arbejdspladsen. Det har bl.a. resulteret i en løbeklub, spinning- og gymnastikhold, gratis adgang for medarbejderne til svømmehal og motionscenter, et livsstilsbibliotek og tilbud til medarbejderne om fysioterapi og rygestopkurser. Det overordnede ansvar for sundhedsindsatsen er lagt i hænderne på et sundhedsudvalg, hvor sparekassens forskellige afdelinger og medarbejdergrupper er repræsenteret. - Vi er fælles om det her, og det er virkelig positivt. Det allervigtigste er, at der bliver sat fokus på sundhed, og så er der jo iværksat en masse spændende tilbud, lyder det fra sparekassemedarbejder Jakob Rasmussen. Han bakkes op af sin kollega Gerda Lynderup, som vurderer, at flere er kommet i gang med at motionere på grund af de tilbud, der er sat i gang på arbejdspladsen som følge af SundhedsCertificeringen. Ny kantine på vej At SundhedsCertificeringen er i hus er en vigtig milepæl for Sparekassen Farsø. Det betyder dog på ingen måde, at sundhedsindsatsen er færdig. Mange af de konkrete tiltag, der er sat i værk i forbindelse med certificeringsforløbet, skal nu for alvor implementeres og gøres til en fast del af hverdagen på arbejdspladsen. - Vi glæder os til de mange tiltag, vi skal til at gøre brug af fremover. Det er jo valgfrit, hvad man vil deltage i, og det synes jeg er rigtig godt, siger Karen Nørskov, der er medarbejder i sparekassen. For kollegaen Anja Sinding er det især perfekt med de mange motionstilbud, man kan benytte sig af lige efter arbejde. Sparekassens knap 100 medarbejdere kvitterede med klapsalver, da SundhedsCertificeringen kom i hus den 27. februar. - De fleste ting er gratis for os som medarbejdere, og det er da en fantastisk luksus, mener hun. Sparekassens bygninger i Farsø er desuden ved at blive udvidet, og i den forbindelse bliver der også plads til en ny og mere moderne kantine, der åbner mulighed for nye tiltag med sund kost for medarbejderne. Lyspunkt for kommunen Formand for sundhedsudvalget i Vesthimmerlands Kommune, Martin Glerup, er også begejstret over sparekassens sundhedsinitiativ. - SundhedsCertificeringen af Farsø Sparekasse er et tiltrængt lyspunkt for kommunen, og jeg håber, at mange andre virksomheder vil gribe handsken og følge det gode eksempel, I viser i sparekassen, sagde Martin Glerup på sparekassens certificeringsdag i februar. For sundhedsudvalgsformanden vil det være lidt af et drømmescenarie, hvis nogle af produktionsvirksomhederne i lokalområdet også kunne finde på at gå i gang med enten en SundhedsCertificering eller med lignende tiltag for at skabe sundhed på arbejdspladsen. Firmaidræt nr
8 AF CAMILLA SVENSTRUP, KOMMUNIKATIONSKONSULENT, DFIF. FOTO JOHNNY WICHMANN Sund på arbejdspladsen Ny energi til medarbejderne i kommunen - Det giver energi uden lige, så det er skønt, kommer svaret prompte fra hjemmeplejer Birthe Madsen på spørgsmålet om, hvad hun synes om at være med i projekt SundhedsCertificering, der kører blandt alle 850 medarbejdere inden for ældreområdet i Assens Kommune. I hjemmeplejegruppen i Tommerup, hvor Birthe Madsen arbejder, er der gået konkurrence i at gøre noget for sin sundhed. På et skema på gangen i fælleshuset kan medarbejderne sætte kryds, når de har været igennem en af de ti forskellige aktiviteter, der i disse måneder skal aktivere og motivere gruppens ansatte til en sundere livsstil. Krydserne tæller med i en intern konkurrence, hvor den medarbejder, der formår at samle flest krydser i en periode på tre måneder, belønnes med en præmie. Kommer borgerne til gode - Jeg tror på, at vi får nogle gladere medarbejdere med mere energi til jobbet, når vi sætter aktiviteter som disse her i gang. Et andet vigtigt element er, at det styrker sammenholdet. I sidste ende håber vi jo også, at en øget arbejdsglæde og trivsel kommer borgerne i kommunen til gode, lyder vurderingen fra teamleder Kirsten Busch, der står i spidsen for hjemmeplejegruppen i Tommerup og samtidigt fungerer som formand for gruppens sundhedsudvalg. Ud over teamlederen sidder to-tre Det giver energi uden lige, lyder det fra hjemmeplejer Birthe Madsen, der her tager sig en gang trappefræs. medarbejdere med i sundhedsudvalget, og den måde at organisere sundhedsarbejdet på gælder ligeledes i de øvrige knap 30 arbejdsgrupper fra kommunens ældreområde. 8 Firmaidræt nr
9 Hos hjemmeplejerne i Tommerup er der gået konkurrence i at gøre noget for sin sundhed. Med en sjippe-tur kan Gitte Kristensen indkassere et kryds i konkurrencen. Ældreområdet i Assens Kommune vil øge arbejdsglæden og trivslen hos de ansatte med en SundhedsCertificering Trappefræs og en tur rundt om huset Kreativiteten med at finde på sundhedsfremmende aktiviteter har været stor, siden man i december gik i gang med den interne konkurrence blandt hjemmeplejerne i Tommerup. Det startede med trappefræs, hvor medarbejderne skal en tur op ad trappen, hen ad gangen, og så ned af trappen i den anden ende af huset for at indkassere et kryds. Siden er det gået slag i slag, så der nu er ti aktiviteter at vælge imellem. - Nu kan vi jo f.eks. sjippe ti ture eller lave maveøvelser i ribben i vores fysioterapilokale, vi kan balancere på store bolde, spise et par stykker frugt eller trække i motionselastikker med en kollega for at få et kryds, forklarer Birte Madsen og peger på plancherne i gangen, der måned for måned er kommet til at fylde mere, efterhånden som nye aktiviteter er kommet til. - Nogle gange, så kommer jeg til at tænke: hov, jeg mangler da vist lidt krydser. Så kan jeg finde på lige at tage en rask gåtur rundt om bygningen, for det giver nemlig også et kryds, uddyber hun smilende. Daglig dosis bevægelse For nogle af hjemmeplejerne i Tommerup er aktiviteterne på arbejdspladsen en kærkommen lejlighed til at få den daglige dosis bevægelse. Flere fortæller, at de ikke motionerer i deres fritid, men at de i øvrigt går meget i løbet af arbejdsdagen. - Hvis vi skal af sted alene til noget motion efter arbejde, så kommer vi det altså tit ikke, siger én, og et par andre kolleger nikker og genkender situationen. De mener derfor, at sundhedstiltagene giver dem motivation, ligesom det er med til at skabe fællesskab og styrke sammenholdet, når de laver noget sjovt sammen. - Det betyder noget, at vi som kolleger får mulighed for at være sammen på en anden måde, end vi plejer, og oplever, at det kan være sjovt at være aktiv, supplerer Gitte Kristensen, der sidder med i sundhedsudvalget. Signalværdi er afgørende Forløbet med SundhedsCertificeringen i Assens Kommunes ældreområde blev skudt i gang i september 2007 med en aktivitetsdag for alle medarbejderne. I næste fase blev der gennemført spørgeskemaundersøgelser, hvor medarbejdernes sundhed blev kortlagt i forhold til KRAMS områderne. Den samlede besvarelsesprocent i undersøgelsen kom op på næsten 90 %, og det udløste belønning i form af et foredrag med Chris McDonald. I en stopfyldt idrætshal uddelte han i januar inspiration og motivation til omkring 600 medarbejdere, der var mødt op for at få del i belønningen. - Aftenen med Chris McDonald var en kæmpe succes, og jeg tror, sådan noget er med til at holde gryden i kog ude blandt medarbejderne i forhold til det videre arbejde frem mod certificeringen, fortæller Carina Robanke, projektleder i Assens Kommune og tovholder på SundhedsCertificeringen af ældreområdet. Siden sundhedsarbejdet gik i gang i september, er hun flere gange blevet kontaktet af både pressen og andre kommuner, der er nysgerrige for at høre om projektet. - Signalværdien i hele projektet er afgørende. Der er ofte en del negativ omtale i pressen i forhold til de danske kommuners ældrepleje. Derfor er det da et klart plus, at vi med SundhedsCertificeringen her i Assens Kommune kan være med at fortælle en positiv historie fra ældreområdet. Efter planen er ældreområdet i Assens Kommune klar til at blive sundhedscertificeret i juni måned. Firmaidræt nr
10 AF JOHN THRANE, REDAKTØR, DFIF. FOTO ARBEJDSMILJØINSTITUTTET Sund på arbejdspladsen Styrketræning modvirker nakke-skulder besvær Styrketræning for skulder og nakke. 200 ansatte ved SKAT fik tilbud om styrketræning af nakkeskulder tre gange ugentligt. 20 % af kvinderne oplevede et fald i nakke-skulder besværet. Muskelsmerter i nakken eller ondt i skulderen er tæt på at være en folkelidelse, og mere end halvdelen af alle voksne danskere har oplevet nakke-skulder besvær indenfor de seneste seks måneder. I en netop offentliggjort dansk undersøgelse dokumenteres det nu, at man med blot én times fysisk aktivitet om ugen kan afhjælpe nakke-skulder besvær hos ansatte med meget kontorarbejde. Bag undersøgelsen står professor Gisela Sjøgaard, Syddansk Universitet, der sammen med det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø, Dansk Firmaidrætsforbund (DFIF) og Institut for Idræt ved Købehavns Universitet, har gennemført en undersøgelse om sundhedsfremme på arbejdspladsen hos SKAT i områderne Nordsjælland-Bornholm, Sydsjælland samt Hovedcentret i København. Videnskabelig dokumentation for effekt - Umiddelbart tror mange, det må være sundt at motionere for at forebygge eller afhjælpe nakkeskulder besvær, men der har indtil nu ikke været muligt at fremlægge tilstrækkelig videnskabelig dokumentation for, at fysisk aktivitet virker på dette, siger Gisela Sjøgaard og peger samtidig på, at man også har manglet viden om, hvilken form for fysisk aktivitet der i givet fald virker bedst. Undersøgelse omfatter ca. 600 ansatte i SKAT med overvejende kontorarbejde, der var interesserede i at deltage i et tilbud med sundhedsfremmende aktiviteter i én time pr uge i ét år, betalt af arbejdsgiveren. Deltagerne blev inddelt i tre grupper, som fik tilbudt dels styrketræning, dels varieret fysisk træning og dels sundhedsfremmende information. Betingelsen for at deltage var, at man ikke selv kunne vælge, hvilken aktivitet man fik tilbudt. Dette er nemlig en forudsætning for, at undersøgelsen har videnskabelig evidens. Undersøgelsen blev løbende vurderet ud fra besvarelser af spørgeskemaer, hvor de ændringer som skete i løbet af året, blev analyseret. - Analyserne viser, at deltagerne i de grupper, som fik tilbudt fysisk aktivitet i arbejdstiden, reducerede både varighed og intensitet af smerter og ubehag i nakke-skulder området, fastslår Gisela Sjøgaard. Styrketræning mest effektiv I gruppen der lavede målrettet styrketræning, var der hos kvinderne et fald i nakke-skulder besværet på 20 % efter fire måneder i undersøgelsen. For mændenes vedkommende var der ingen ændring. I gruppen der lavede varieret fysisk træning, f.eks. pausegymnastik og stavgang, 10 Firmaidræt nr
11 Én times fysisk aktivitet om ugen i arbejdstiden kan reducere forekomsten af nakke-skulder besvær blandt ansatte med kontorarbejde oplevede 10 % af kvinderne, at nakke-skulder besværet faldt. Hos mændene i denne gruppe var der ingen ændringer. - På det samlede gruppeniveau kunne analyserne dog ikke påvise, om den ene form for fysisk aktivitet var bedre end den anden. Men når vi delte deltagerne op i dem, der ved interventionens start havde besvær, og dem der ikke havde besvær, så kunne vi påvise, at styrketræningen var den bedste til at forebygge udviklingen af nakkeskulder besvær, siger Gisela Sjøgaard. - Ud fra undersøgelsen kan vi konkludere, at én times fysisk aktivitet per uge i arbejdstiden i form af styrketræning eller mere generel fysisk træning, kan reducere forekomsten af nakke-skulder besvær blandt ansatte med kontorarbejde. Begge former kan have en god effekt, men når det handler om at forebygge, at der overhovedet opstår nakke-skulder besvær, så viser styrketræningen sig at være særlig effektiv, lyder det fra Gisela Sjøgaard. Undersøgelsen viser også, at fysisk aktivitet på arbejdspladsen bør omfatte instruktørtimer. Det gør nemlig en afgørende forskel i forhold til, hvor mange medarbejdere der deltager. 2/3 del af de ansatte deltog regelmæssigt ved to gange ugentlig styrketræning med instruktør, og 1/3 deltog regelmæssigt ved ca. én gang ugentligt varieret fysisk træning med instruktør. Professor Gisela Sjøgaard, Syddansk Universitet, står bag undersøgelsen, der påviser, at styrketræning på arbejdspladsen modvirker nakke-skulder besvær. Sundhedsfremme på arbejdspladsen Undersøgelsen er et forskningssamarbejde mellem SKAT, Institut for Idræt, Københavns Universitet, Dansk Firmaidrætsforbund og det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (tidligere: Arbejdsmiljøinstituttet). For flere informationer se: Undersøgelsens stringente design har kvalificeret den til at blive optaget i et internationalt register over interventionsstudier. Undersøgelsen skulle give svar på, om: 1) nakke-skulder problemer hos kontoransatte kan reduceres ved hjælp af intervention med fysisk aktivitet eller sundhedsfremmende information, og 2) om formen, intensiteten og mængden af den fysiske aktivitet har betydning for, i hvilket omfang nakke-skulder problemerne kan reduceres. Omkring 600 ansatte ved SKAT blev inddelt i tre grupper der udførte: 1) muskelspecifik styrketræning for nakke- og skulderregionen tre gange ugentlig i 20 min med instruktør to ud af de tre gange. 2) varieret træning sammensat på baggrund af deltagernes behov og ønsker og tilrettelagt af DFIF med instruktør 1-4 gange om måneden. Den tredje gruppe fik tilbudt information om sundhedsfremmende aktiviteter såsom kost, indeklima, stresshåndtering m.m. men uden fysisk aktivitet. Denne sidste gruppe udgjorde referencegruppen for, om den fysiske aktivitet i sig selv har effekt, eller om det, at man bliver mere opmærksom på sundhed og får mere viden, er af betydning. Undersøgelsen er videnskabeligt publiceret: A. K. Blangsted, K. Søgaard, E. A. Hansen, H. Hannerz, and G. Sjøgaard. One-year randomized controlled trail with different physical-activity programs to reduce musculoskeletal symptoms in the neck and shoulders ammong office workers. Scand J Work Environ Health online first, Firmaidræt nr
12 Tænk sundhed ind i jobbet! Sunde medarbejdere Sund virksomhed Sund økonomi 12 Firmaidræt nr Storebæltsvej Nyborg Telefon Fax
13 AF JOHN THRANE, REDAKTØR, DFIF. TEGNING/MANIPULATION LUKE MAGEE, UOVO Få kollegerne i sadlen Hvem kommer først i sadlerne? Hvem tager den længste tur? Og hvem trodser både regn og blæst? Det gør holdet med den bedste holdånd. Så hvorfor lade de andre snuppe præmierne? Tilmeldingen er gået i gang til Danmarks suverænt største motionskampagne Vi cykler til arbejde. I år er der spot på holdånd, og Vi cykler til arbejde er kampagnen, hvor kolleger fra virksomheder landet over danner hold og konkurrerer om at cykle mest til arbejde i hele maj måned. Jo flere dage I cykler, jo større vinderchancer! Lav selv et hold Bag hvert hold er der en holdkaptajn, som sørger for det praktiske dvs. samler et eller flere hold, modtager og uddeler kampagnemateriale, sørger for betalingen og indtaster holdresultaterne efter kampagnen. Din holdkaptajn er formentlig en kollega, men går du også rundt med en lille holdkaptajn i maven, så fortvivl ikke. Du kan danne dit helt eget hold og måske vinde en rejse til Canada med dit hold. Eller hvad med en tur til Cuba for dig selv og en ledsager efter eget valg? Der er masser af lækre præmier på spil i årets kampagne. Men glem heller ikke, at uanset om du vinder eller ej, så vinder alle, der cykler til arbejde som minimum et bedre helbred, en mindre stresset hverdag og æren for at mindske CO2-udslippet. Tilmelding senest 21. april Der skal være mindst fire og højst 16 kollegaer på et hold, men det øger bare morskaben med flere konkurrerende hold i samme virksomhed, så tøv ikke med at lokke flere til. Tilmeldingsfristen er senest 21. april, og det koster 35 kr. pr. person. Dem er mange chefer glade for at sponsere. Alle på holdet skal bare cykle så meget som muligt ikke nødvendigvis hver dag. Det er også tilladt at bruge andre transportmidler en del af vejen, eller nøjes med at cykle den ene vej. En perfekt chance også for nye cyklister. Præmierne fordeles ved en lodtrækning, hvor hold, der har cyklet ofte, har de største vinderchancer. Vi cykler til arbejde arrangeres af Dansk Cyklist Forbund og Dansk Firmaidrætsforbund i samarbejde med Novo Nordisk og DONG Energy. Tilmelding og mere info på Om deltagerne i VCTA Fra evalueringen af Vi cykler til arbejde (VCTA) 2007 ved vi: forvejen cyklister motiveret til at dyrke mere motion i hverdagen efter kampagnen med i kampagnen for motionens skyld deltagergebyret for deres ansatte kvinder i alderen år km til arbejde arbejde Firmaidræt nr
14 AF ANN BAUNBÆK HANSEN, IDRÆTSKONSULENT, DFIF. FOTO JOHNNY WICHMANN OG PREBEN B. SØBORG Gå, løb og cykel med firmaidrætten Så lyder startskuddet til årets åbne aktiviteter i firmaidrætten Foråret er over os, og traditionen tro betyder det start på udendørsaktiviteterne: gang, løb og cykling. Fra den 1. april til den 30. september har firmaidrættens foreninger over hele landet tilbud om at deltage i Tour de Pedal og Motionstouren. Tour de Pedal er firmaidrættens egen tour, og 37 foreninger havde cykelaktiviteten på programmet sidste år. I Motionstouren kan man både gå, gå med stave, løbe på rulleskøjter eller løbe. Det er en god idé for foreningen at dele deltagerne i grupper, alt efter hvordan de ønsker at bevæge sig. Samtidig skal man sørge for, at ruterne har samme start og slutmål, da det giver en fantastisk oplevelse og sammenhold, ved at man kan mødes før og efter aktiviteten. Danmarksstafetten for alle Mens Tour de Pedal og Motionstouren er en fortløbende aktivitet i foreningen over en vis periode, så er Danmarksstafetten en endags aktivitet. Nogle foreninger vælger at afvikle stafetten på en hverdagsaften, mens andre vælger en dag i weekenden. Danmarksstafetten er en god aktivitet på tværs af arbejdspladsen, hvor man op til løbet f.eks. kan arrangere fællestræning. Stafetten stiller heller ikke særlige krav til alder, køn og fysiske formåen. Sidste år tog tre nye foreninger på Sjælland - Ringsted, Holbæk og Køge - udfordringen op og afviklede hver deres Danmarksstafet. Foreningerne kunne hente hjælp og støtte hos Kirsten Søgaard, som er motionsmanager på Danmarksstafetten, men i år skal de tre nye så stå deres prøve og være selvkørende. Igen i år har disse foreninger dog mulighed for at få hjælp til tidtagning fra DFIF s samarbejdspartner på Danmarksstafetten, DiBa Bank. Tilbagemeldingerne på vores motionsmanager er i øvrigt, at foreningerne oplever det som en stor hjælp at have én til at hjælpe sig i gang. DFIF råder nu også over et tidtagningssystem, så hvis andre foreninger kunne tænke sig at starte Danmarksstafetten op, vil der være mulighed for at gøre brug af dette system. Panterdag en motionsdag for aktive seniorer Begrebet panter opstod i midten af 1990 erne og er oprindeligt definitionen på en person, som er kommet lidt op i alderen men som bestemt ikke lader alderen sætte sine spor. En panter er altså et glad menneske over 55 år, der kan lide udfordringer, motion og bevægelse, og som elsker at leve mere aktivt. En person, som ønsker at sætte kløerne i livet! Panterdag er en sjov motionsdag for seniorer, som byder på motion og socialt samvær. Dagen indeholder altid en motionstur til fods, med stave eller på cykel. Derudover kan dagen indeholde andre 14 Firmaidræt nr
15 i 2008 Danmarks former for motion, kulturelle indslag og masser af socialt samvær. DFIF har ansat en ny motionsmanager til Panterdagen. Hun hedder Mette Laursen, og hos hende kan foreninger, der ønsker at starte en Panterdag op, finde hjælp. Mette kan kontaktes på tlf Tilmelding kan stadig nås! Hvis der er foreninger, som går med overvejelser om at starte en eller flere af de åbne aktiviteter op, så kan det stadig nås! Det er nogle forholdsvis nemme aktiviteter at starte op, og det giver god motion og samvær på tværs i foreningen. Yderligere oplysninger kan hentes på ForeningsNet eller ved kontakt til eller på hovedkontoret. Udendørssæsonen er over os. Det er bare med at kridte skoene, støve cyklen af og hvæsse kløerne. Der er mange gode oplevelser i foreningen forude! Her er der Danmarksstafet 2008 Her er der Panterdag i 2008 Her er der Motionstouren 2008 Idræt Se alle kontaktoplysninger på Her er der Tour de Pedal 2008 Idræt og Omegn maidræt & Familieidræt Firmaidræt nr
16 AF JAN B. JENSEN. FOTO JJ KOMMUNIKATION Bingo Girls løb med den store gevinst FUTSAL. TV2 News sendte direkte fra finalestævnet i futsal i Nørrebrohallen, hvor en skadet Karim fra tv-serien Anna Pihl måtte følge holdkammeraternes triumf fra sidelinjen Karim fra tv-serien Anna Pihl alias Said Chayesteh i direkte interview med TV2 News om sine holdkammerater på Bingo Girls. Seerne på TV2 News oplevede betjenten Karim fra tv-serien Anna Pihl i en ny rolle i et direkte indslag fra Nørrebrohallen i København: Som skadet fodboldspiller. Hans borgerlige navn er Said Chayesteh, og når han ikke patruljerer i det københavnske nordvestkvarter med makkeren Kim i politiuniform eller passer sine studier på Roskilde Universitetscenter, er han en ivrig fodboldspiller, der sammen med en række kammerater fra Albertslund-området bruger fritiden på at spille bl.a. futsal. Det skulle han også have gjort i DFIF s store finalestævne lørdag den 8. marts, men en skade tvang ham til at følge holdkammeraterne fra sidelinjen og fortælle om sammensætningen af holdet Bingo Girls til seerne på TV2 News. Vandt også DBU s turnering Og det blev en spændende og medrivende dag, der udløste endnu en Bingo-gevinst. Efter ni kampe kunne Said Chayesteh juble og fejre holdkammeraterne som vindere af Danmarks største futsalturnering. Bagud 0-1 i det afgørende opgør mod Avedøvre IF i finalerunden slog Bingo Girls til med godt et minut igen. På en indøvet detalje scorede Albertslund-holdet det udlignende mål, der sikrede førstepladsen i turneringen og et gavekort på kr. Titlen kom i hus bare tre uger efter, at godt halvdelen af holdet havde været med til at vinde DBU s officielle futsalturnering. - En fantastisk afslutning på en lang dag, sagde Christian Koustrup, der få timer før holdets første kamp havde spillet en halvleg udendørs for Albertslund IF i forberedelse til et forår i Kval-rækken. Finalestævnet i Denmark Open 2008 Nr. 1: Bingo Girls Nr. 2: Avedøre IF Nr. 3: Universal Transport Se alle resultater og flere billeder fra finalestævnet på Målrettet blik og fuld koncentration hos Team World Courier (Team WC). Christian Koustrup fra Bingo Girls i et gennembrudsforsøg mod Kellys Helte. 16 Firmaidræt nr
17 Alle kræfter lægges i hos Bingo Boys i opgøret mod Hårslev i sort. Futsal er også teknikernes legeplads med plads til de elegante detaljer her serveret af Universal Transport. Boldøje hos Siemens Windpower. Firmaidræt nr
18 AF JOHN THRANE, REDAKTØR, DFIF. FOTO DAN LUND, KURSUSLEDER, DFIF Fitness og firmaidræt Motionscentret er det største aktiv i Motionscentret i ROFI-Centret i Ringkøbing spiller hovedrollen i arbejdet med at holde gang i foreningen - Det er vores allerstørste aktiv, og det er det tilbud, som folk efterspørger i dag. Folk unge såvel som ældre er blevet meget mere bevidste om, at de skal holde sig i gang. Ragna Knudsen, formand for ROFI (Ringkøbing og Omegns Firma Idræt), er ikke i tvivl om, hvilken rolle motionscentret i ROFI-Centret i Ringkøbing spiller for foreningen. - Motionscentret er perlen i RO- FI-Centret, og det er med til at skabe den dynamik, som er nødvendig, hvis foreningen skal klare sig i fremtiden. Fremsynet løsning Motionscentret i ROFI blev indviet i 1990 samtidig med opførelsen af ROFI-Centret, og i dag sender mange i ROFI en venlig tanke til de fremsynede folk, der i slutningen af 1980 erne arbejdede med udvidelsen af den gamle ROFI-hal fra 1970 erne. Siden starten i 1990 er det nemlig kun gået én vej, og det er fremad. Ragna Knudsen har været formand for motionscentret fra 1990 til 2007, så hun har haft fingeren på pulsen lige fra dag ét. - Der var ikke noget andet motionscenter i Vestjylland på det tidspunkt. Dengang var det holdidrætterne, der bar foreningen, og især bowling var det store trækplaster, fortæller Ragna Knudsen. - Vi fik heldigvis grønt lys til at lave en løsning med store lokaler på i alt 800 kvm. Det var rigtigt stort dengang, og i de første par år var der ikke helt så mange medlemmer, som vi kunne ønske. Men det har ændret sig. Motionscentret består af et lokale til spinning, en aerobic-sal med spejlvægge og fjedrende gulv, receptionsområde, kontor og møderum, saunaer og omklædningsrum. - Vi kan tilbyde alt indenfor styrke- og kredsløbstræning, og vi laver også særlige programmer for skisportsinteresserede og for golfspillere. Samtidig kan vi tilbyde forskellige genoptræningsprogrammer, eksempelvis efter operationer og sportsskader, der forestås af en fysioterapeut, vi samarbejder med. Samarbejde med kommunen Sidste skud på aktivitetsprogrammet er en aftale med Ringkøbing- Skjern Kommune om fysisk træning af folk på sygedagpenge. - Med kommunalreformen har Ringkøbing-Skjern Kommune fået mange nye opgaver på sundhedsområdet; forebyggelse, genoptræning og sundhedsfremme, og her kan vi gå ind og tilbyde hjælp, siger Ragna Knudsen. Aftalen med Ringkøbing-Skjern Kommune indebærer, at modtagere af sygedagpenge i et forløb på otte uger tilbydes fysisk aktivitet fire gange om ugen; tre gange i ROFI s motionscenter og én gang i Ringkøbing Svømmehal. Aftalen lyder på 16 hold med hver 15 deltagere det første år, og ROFI har ansat en fysioterapeut, Michael Rømer, to dage om ugen som garant for, at træningen tilpasses den enkelte deltager. Udvikling og uddannelse er nøgleord Motionscentret er nu den største afdeling i ROFI, med medlemmer inkl. spinning og aerobic. I fitnessafdelingen og spinningafdelingen er der en næsten ligelig fordeling af begge køn, mens kvinderne ikke overraskende er i overtal i aerobic. Det yngste medlem er bare 14 år og ældste medlem er 94 år(!), og hun går oven i købet ca. halvanden km fra sin bopæl til ROFI Centret for at komme til træning to gange om ugen. - Vi har faktisk kun oplevet fremgang og stigende medlemstal. Det 18 Firmaidræt nr
19 ROFI-Centret Formanden for ROFI (Ringkøbing og Omegns Firma Idræt), Ragna Knudsen, er selv en flittig gæst i motionscentret i ROFI-Centret. gennemsnitlige besøgstal i motionscentret er på ca om ugen, og det skyldes helt sikkert, at vi sørger for at have det rigtige træningsudstyr, og at maskinerne er i tip top stand. Allerede i 1998 startede vi med at skifte nogle af maskinerne ud, og i 2003 blev de sidste af kredsløbsmaskinerne sendt på pension. Det var en investering på ca. én mio. kr., fortæller Ragna Knudsen. - I disse dage er vi ved at implementere elektronisk registrering i motionscentret, og det er noget de frivillige instruktører glæder sig rigtig meget til, da det tager uforholdsmæssigt lang tid at klippe medlemskort - tid som kan udnyttes mere effektivt ude blandt kunderne. - Samtidigt sørger vi hele tiden for, at lederne og instruktørerne får den rigtige uddannelse og kommer på kurser, og her bruger vi naturligvis DFIF s udmærkede fitness-uddannelse, siger Ragna Knudsen og understreger, at motionscentret ikke kun er for de unge i smarte trikoter, men også for helt almindelige brugere. - Vi er meget opmærksomme på fornyelse og udvikling. Vi skal hele tiden være oppe på dupperne og tilbyde det sidste nye, siger Ragna Knudsen. Nu også fitness boksning Det sidste nye tilbud er fitness boksning, der er en blanding af boksning og kampsport med elementer fra bl.a. taekwondo. - Træningen kan godt bruges til selvforsvar, men den er først og fremmest lagt an på at få sved på panden, god motion og kondition samt at få styrket din kropsholdning og dine reflekser, fortæller lederen af motionscentret i ROFI, Thomas Vesterdal, der også er instruktør i fitness boksning. Også på spinning- og aerobicholdene sker der hele tiden nyt. Spinningafdelingen har kørt temaaftener, hvor der bl.a. har været Beach Party, Elvis-aften og bjergkørsel, hvor spinninglokalet så har været pyntet op til lejligheden og musikken tilpasset temaet. I aerobicafdelingen har de, udover de almindelige tilbud med step, funktionel træning, mave, baller og lår, pilates, ryg-træning samt lukkede firmahold, også et hold kun for mænd, hvor der hver gang møder over 25 mænd op til aerobic-træning. Motionscentret i ROFI-Centret Etableret i I dag har motionscentret medlemmer i alt og ca brugere om ugen. Der er tilbud om styrke- og kredsløbstræning, spinning og aerobic. En fuldtidsansat leder, en receptionist på halv tid og en fysioterapeut ansat to dage om ugen. Desuden er der tilknyttet 25 frivillige instruktører. Der er åbent alle ugens dage, og der er altid en instruktør tilstede. Alle nye medlemmer skal have én prøvetime. Firmaidræt nr
20 Fitness og firmaidræt DFIF hjælper også foreningerne der vil starte et fitness-/motionscenter med at uddanne instruktører. Fitness og uddannelse i DFIF Bliv fitness-, spinning- eller aerobicinstruktør med en uddannelse i DFIF Går man med en drøm om at blive fitness-, spinningeller aerobicinstruktør i sin forening, så har DFIF en lang række tilbud om uddannelse inden for fitness og motionscenter. På DFIF hjemmeside kan man læse alt om forbundets kursustilbud, og tilmelde sig kurserne online. I 2008 tilbyder DFIF lige nu kurser i spinnin g, aerobic og fitness/motionscenter. Læs mere om uddannelserne og tilmeld dig online på Fitness/motionscenter DFIF s Fitness- og motionsuddannelse er bygget op om 3 moduler. Fitness 1 er et basiskursus med det formål, at give kursisten indsigt i forskellige træningsprincipper og programsammensætning. Kurset henvender sig til personer, der ønsker at vide, hvordan man kommer i gang med at vejlede og undervise andre, f.eks. foreningsmedlemmer eller kolleger på en arbejdsplads, i brugen af et motionscenter. På Fitness 2 - motionscenter lærer kursisten at vejlede og instruere andre i træning i motionslokale/center. Fitness 3 - motionscenter er sidste del af instruktøruddannelsen, og kurset henvender sig til personer, der har deltaget på Fitness 1 og 2, og som sideløbende har afprøvet sin praktiske viden i et motionscenter, og som ønsker at vide mere om træningsprincipper, programlægning og instruktion i et motionscenter. Spinninginstruktør Uddannelsen som spinninginstruktør er udviklet i samarbejde med den kendte instruktør Bobby Croshaw og foregår over to weekender. Kurset henvender sig til alle, der har lyst til at tage en spinninguddannelse og som har deltaget i flere spinningtimer. Uddannelsen giver kursisterne et godt fundament til at fungere som spinninginstruktør i en forening eller et motionscenter. Efter endt uddannelse, skal du som instruktør kunne undervise i spinning på alle niveauer. Aerobic-instruktøruddannelse Aerobic-instruktøruddannelsen er bygget op omkring kursus 1-4, praktik i egen forening/center samt eksamen. Der udbydes kurser både i København og i Vejle og Ringkøbing. Kurset er til dem, der ønsker en toptunet aerobic-instruktøruddannelse. Uddannelsen er bygget op omkring kursus 1, 2, 3 & 4, som forløber over ca. 1 år (i alt 80 timer) med diplom efter bestået eksamen. Uddannelsen guider dig gennem masser af spændende emner, bl.a. den korrekte opbygning af en aerobic/step-time, musikforståelse og brug af musikken, koreografi og undervisningsteknik. 20 Firmaidræt nr