(M Hag 9 263.
Utslipp av forurensende stoff til luft er nært knyttet til økonomisk aktivitet. Energiintensiv industri og transport er av de viktigste kildene til luftforurensning. For å følge utviklingen i utslippene utarbeider Statistisk Sentralbyrå årlige oversikter over utslipp av noen viktige forurensningskomponenter både på nasjonalt og regionalt nivå.
Denne publikasjonen er en dokumentasjon av reviderte beregningsmetoder nyttet for å beregne nasjonale og regionale utslipp til luft i Norge. Rapporten presenterer i tillegg detaljerte utslippsoversikter fordelt etter næringssektorer, utslippskilder og kommuner for perioden 1982-1985.
Statens forurensningstilsyn har bidratt med finansiering av arbeidet.
Gisle Skancke TABELLREGISTER 1.
Beregning av sektorvise utslipp .... Energiregnskap og industristatistikk ... Utslipp fra konsesjonsbehandlede bedrifter .. Utslippskoeffisienter mmm 2.4.1 Stasjonær forbrenning 2.42 Mobile kilder... NAUT - Beregning av nasjonale utslipp 2.5.2 Jord- og skogbruk 2.5.2 Fiske og fangst 2.5.3 Industri res . 2.5.4  Bygge- og anleggsvir somhet .........ssmesssnansasemsnadenskandsnnanesseeee sense essens. 2.5.5 Utenriks sjøfart ......oeueeesenennnneneennesneestenrenenes nonnene nesten nesen ne nesten neste nen 2.5.6 Oljevirksomhet 2.5.7 Elektrisitetsproduksjon..... 2.5.8 Innenriks samferdsel .... … 2.5.9 FOISVAT oo eeeeeeeereerereeeenereeeeeereeeereneeneneerneneennerenerereeneenener 2.5.10 Private husholdninger + 2.5.11 Andre sektorer .
Utslipp fra fordampning .........
Naturlige utslipp REGUT - Regionaliserte utslipp, fastlandet 2.8.1 Mobile utslipp .......
2.8.2 Stasjonære utslipp .. 2.8.3 Fordampningsutslipp . 2.8.
3. NASJONALE UTSLIPP TIL LUFT I NORGE ….........
Historiske utslipp av SO, 1973-1987 . 3.1.1 Utslipp av SO, 1982-1985 .... Historiske utslipp av NO, 1973-1987 .... 3.2.1 Utslipp av NO, 1982-1985 ...... Historiske utslipp av CO 1973-1987 s....sssessesessssenesesenssnsenesennsnsnenenenennnnnnnnennnnen 3.3.1 Utslipp av CO 1982-1985... = Historiske utslipp av VOC 1973-1987. 3.4.1 Utslipp av VOC 1982-1985... Historiske utslipp av partikler 1973-1987 s.....ssssessssssesessnennnnennnnn 3.5.1 Utslipp av partikler 1982-1985 Historiske utslipp av bly 1973-1987 4.1 Kommunevise utslipp av SO, 1982-1985 .. 4.2 Kommunevise utslipp av NO, 1982-1985. 4.3 Kommunevise utslipp av CO 1982-1985... 4.4 Kommunevise utslipp av VOC 1982-1985 ... 4.5 Kommunevise utslipp av partikler 1982-1985.. 4.
1. Utslippskoeffisienter for veitrafikk 2. Autodieselforbruket i industrien og bygge- og anleggsvirksomhet = mmm 3. Oversikt over modis-sektorer  ueeenenenenennnnensnnenesesesesesnsnsnenennnnenenenenenenennsnenne nesen 4. Utslipp til luft etter modis-sektorer 1985. Tonn ocean 5. Utslipp til luft etter kommuner 1985. Tonn = …..….....mmmmeeesererereseeeerereerereseeerereereer ere 6. Utslipp til luft etter emep-ruter 1985. Tonn I Loh 7.
Utkommet i serien Rapporter fra Statistisk sentralbyrå etter 1. januar 1987 (RAPP)
78 85 87 2.
3.4 3.5 3.6 3.7 3.
Utslipp av SO, etter kilde. 1973-1987.
1976-1985. Prosent av 1985-nivå — .......e00e0eeeeeereeer0000eerreeernreeere Forbruk av tungolje og tilfeldig el-kraft i treforedling 1976-1985.
Prosent av 1985-nivå Utslipp av NO, etter utslippskilder 1973-1987. 1 000 tonn .. Utslipp av CO etter utslippskilder 1973-1987. 1 000 tonn Utslipp av VOC etter utslippskilder 1973-1987.
Utslipp av partikler etter utslippskilder 1973-1987. Tonn Utslipp av bly etter utslippskilder 1973-1987.
2.10 2.11 2.12 2.13 2.
2.26 2.
Kilder og skadevirkninger knyttet til ulike forurensningskomponenter | ......sssnsnenesesestnenensnnnenenesnenenenesns tene neste nen nen sne nere Viktige datakilder for beregning av nasjonale og regionale utslipp tilluft = ae ; Vanlig bruk av energivarer ...
av SFT i perioden 1982-1986. MSG-sektor.
1982-1986. Kg/tonn — ....mmeermermereerserserseerereereereereerere Utslippskoeffisienter for bly (Pb). Energivarer. g/tonn Utslippskoeffisienter for stasjonær forbrenning 1982-1986. Kg/tonn — ......ee0eeeseeeeeeerererererererererererererenerereeeerereerererererereeee Sektorspesifikke SO,-koeffisienter for tungolje og marint brensel 1982-1985. Kg/tonn = osesseesesessnenesssessesnrnenrsnsnnsnennennennnnnnn K jøpergrupper i Petroleumsstatistikken og MSG-sektorer . Utslippskoeffisienter for mobile kilder 1982-1986. Kg/tonn .
Utslippskoeffisienter for luftfart ..... J Utslippskoeffisienter for biltrafikk 1982-1985.
marint brensel og fyringsoljer 1985. Prosent — ........
Forbruk av autodiesel og fordeling på veitrafikk og store motorredskap i industri og bygge- og anleggsvirksomheten 1982-1985. 1000 tonn. Prosent = = …......memeeeeeerserreesrereeereeeenereerenrrenneeneenrennernneerer renere Transportarbeid og antatt drivstofforbruk for utenrikssjøfart på norsk område. Alle nasjoner = …..…..erereerersereesereerereereerenrenrenrerneeneer nerne Frakt av råolje med båt direkte fra kontinentalsokkelen. Beregnet drivstofforbruk for denne farten .......merereersseerree0rerreerrereren renerne Produksjon av råolje og naturgass, forbruk av gass til brensel og avfakling 1982-1985 icici eee Virksomheten i MSG-sektor 64, Boring etter råolje og naturgass 1982-1985.
Utslipp fra store avfallsforbrenningsanlegg 1982- 5.
Utslipp fra forsvarets flytrafi -1985.
på ulike aktiviteter 1982-1985. 1 000 tonn —....seessssessssnssnnsesennnnsennnnnnnnnnnnennnnnn Nasjonal bestand av mopeder, motorsykler, beltemotorsykler og fritidsbåter. 1982-1985 = simssesesssssesssnsesesesesernrenennnnsnsnen or enrnnnn ennen Fordampningsutslipp fra forskjellige kilder 1982- 1985. Tonn Terpen utslipp og utslippskoeffisienter for skog.
31 33 34 41 3.1 3.2 3.
4.7 4.8 4.9 4.
Nasjonale utslipp til luft 1973-1987 Utslipp av SO, etter utslippskilde. 1982-1985. Tonn . Utslipp av SO, fra stasjonær forbrenning og mobile kilder etter energivare. 1982-1985. Tonn Utslipp av SO, etter MSG-sektor. 1982-1985. Tonn Utslipp av NO, etter utslippskilde. 1982-1985. Tonn Utslipp av NO, fra stasjonær forbrenning og mobile kilder etter energivare. 1982- 1985. Tonn Utslipp av NO, etter MSG-sektor. 1982-1985. Tonn Utslipp av CO etter utslippskilde. 1982-1985. Tonn Utslipp av CO fra stasjonær forbrenning og mobile kilder etter energivare. 1982-1985. Tonn Utslipp av CO etter MSG-sektor. 1982-1985. Tonn . . Utslipp av VOC etter utslippskilde. 1982-1985. Tonn | s...sssesssesesesesssssnnennne Utslipp av VOC fra stasjonær forbrenning og mobile kilder etter energivarer. 1982-1985. Tonn Utslipp av VOC etter MSG-sektor. 1982-1985. Tonn .... Utslipp av partikler etter utslippskilde. 1982-1985. Tonn .. Utslipp av partikler fra stasjonær forbrenning og mobile kilder etter energivare. 1982-1985. Tonn Utslipp av partikler etter MSG-sektor. 1982-1985. Tonn Utslipp av bly etter utslippskilde. 1982-1985. Tonn Utslipp av bly etter MSG-sektor. 1982-1985.
Antall kommuner etter utslippsklasser for SO,. 1982-1985 Utslipp av SO, i kommuner med mer enn 1 000 tonn utslipp og kommuner med tettsteder som er klassifisert som forurenset av SO,. Viktigste kilder til utslipp. 1982-1985. Tonn. Antall kommuner etter utslippsklasser for NO,. 1982-1985 Utslipp av NO, i kommuner med utslipp over 1000 tonn. 1982-1985. Tonn ESSEN ER Antall kommuner etter utslippsklasser for CO. 1982-1985... Utslipp av CO i kommuner med utslipp større enn 5000 tonn. 1982-1985. Tonn = .corsersesnrcnnsnmenmursarssrssarssnessnesssossse Antall kommuner etter utslippsklasser for VOC. 1982-1985 … Utslipp av VOC i kommunene med størst utslipp. 1982-1985. Tonn. Antall kommuner etter utslippsklasser for partikler. 1982-1985. Utslipp av partikler i byer/tettsteder som er klassifisert som forurenset av sot. 1982-1985. Tonn Antall kommuner etter utslippsklasser for bly. 1982-1985. Tonn .. Utslipp av bly i kommuner med storst utslipp 1982-1985. Tonn 1:
lastebiler Gjennomsnittlig kjøretøybestand etter kjøretøygruppe og drivstoff 1982-1986. KI Gjennomsnittlig kjørelengde for person- og varebiler, økning i veitrafikk-indeksen og antall registrerte person- og varebiler 1982-1986. Prosent TE Gjennomsnittlige kjørelengder etter kjøretøygruppe og drivstoff.
1000 km Trafikkarbeidet etter kjøretøygruppe og drivstoff.
Mill. vogn Km EE Utslippskoeffisienter for lette kjøretøy. NO, VOC og CO. g/km Utslippskoeffisienter for tunge kjøretøy. NO,, VOC og CO. g/kM....ccconrrsers Utslipp fra veitrafikk etter drivstoff 1982-1985. 1000 tonn Beregning av bensin til veitrafikk 1982-1985. 1000 tonn........... ve Beregning av diesel til veitrafikk 1982-1985. 1000 tonn = se... ; Utslippskoeffisienter for bensin og dieseldrevne biler og busser 1982-1985. NO,, VOC, CO og Sot.
Kjøretøybestanden i bygge- og anleggssektoren 1982-1985. 1000 Bilbruk i industri og bygg og anlegg 1982-1985.
80 Statistisk Sentralbyrå utarbeider årlig oversikter over utslipp til luft av endel forurensningskomponenter. Hittil har oversiktene omfattet komponentene svoveldioksid (SO,), nitrogenoksider (NO,), karbonmonoksid (CO), flyktige organiske komponenter (VOC), partikler (PRT) og bly (Pb). Utslippene av disse forurensningskomponentene er i hovedsak knyttet til bruk av fossilt brensel og ved og til industrielle prosesser. Denne rapporten er en dokumentasjon av nye regnerutiner brukt for å beregne nasjonale og regionale utslipp til luft i Norge på grunnlag om opplysninger om utslipp fra enkeltbedrifter, energiforbrukstall og utslippskoeffisienter.
Formålet med utslippsoversikter er blant annet å:
- Beskrive utviklingen i nasjonal og regional forurensningsbelastning. - Rapportere til internasjonale fora (OECD, ECE, EMEP). Gi tallgrunnlag for storskalamodeller for bl.a langtransport og dannelse av sekundære luftforurensninger (Eks. MAP-prosjektet, Program on Control of Major Air Pollutants i regi av OECD). - Gi tallgrunnlag for analyser av framtidige nasjonale utslipp til luft (se f.eks. Alfsen 1987a). - Gi tallgrunnlag for studier av tiltak mot luftforurensninger.
Det er tidligere utarbeidet flere regnerutiner for beregning av historiske tall for nasjonale (Vigerust 1986) og regionale utslipp til luft i Norge (Rosland 1987, Selboe 1987). Disse rutinene presenterer utslippstall med ca to års forsinkelse. Beregningsmetodene for nasjonale og regionale utslipp har avveket noe. For det første har de regionaliserte utslippsoversiktene dekket utslipp fra flere sektorer (Oljevirksomhet på kontinentalsokkelen, MSG-sektor 65, Utenriks sjøfart på norsk område, del av MSG-sektor 60) og kilder (lufttrafikk, avfallsforbrenning og terpenutslipp fra naturlige kilder). Det har dessuten vært forskjeller i beregningsrutinene. De regionaliserte oversiktene har benyttet en mer detaljert kildeinndeling, spesielt for mobile kilder.
I tillegg til regnerutinene for å beregne historiske tall er det utarbeidet en rutine som på basis av salgstall for oljeprodukter (Petroleumsstatistikken) og produksjonsindekser presenterer foreløpige nasjonale utslippstall med ca. 3 måneders forsinkelse (Hansen og Vigerust 1987, Alfsen 1987b). Rutinen er også benyttet for å føre tidserier for utslipp tilbake til år som ikke dekkes av ordinære utslippsoversikter.
Denne rapporten presenterer nye og forbedrede rutiner for beregning av nasjonale og regionale utslipp til luft. Oversiktene er samordnet slik at nasjonale og regionale oversikter nå lettere kan sammenlignes. I tillegg bygger utslippsoversiktene som presenteres her på nye oversikter over utslipp fra konsesjonsbehandlede bedrifter (SFT 1987a) og reviderte utslippskoeffisienter (SFT 1987b).
I kapittel 2 gis en gjennomgang av datakilder og forutsetninger som er brukt ved beregningen av nasjonale og regionale utslipp til luft. Kapittel 3 presenterer resultater fra beregningene av nasjonale utslipp til luft. Kapittel 4 gir resultater fra de regionaliserte utslippsoversiktene.
Dette kapittelet gir en sektorvis gjennomgang av regnerutinene for nasjonale og regionale utslipp til luft. Det vil bli lagt særlig vekt på sektorer og aktiviteter som ikke tidligere har vært med i utslippsoversiktene og på sektorer der metodene for beregning av utslipp avviker fra tidligere regnerutiner. Figur 2.1 viser en skjematisk framstilling av utslippsberegningene.
Foreløpig er regnerutinene klargjort for beregning av følgende forurensningskomponenter: svoveldioksid (SO,), nitrogenoksider (NO,), flyktige organiske forbindelser (VOC), karbonmonoksid (CO), partikler (PRT) og bly (Pb). Tabell 2.1 gir en oversikt over de viktigste kildene til, og virkninger av, forurensninger av disse komponentene. Utslippsberegninger for nye komponenter knyttet til forbruk av fossile brensler og ved og industrielle prosessutslipp kan enkelt innføres i rutinene. Til publikasjonen Naturressurser og miljø 1987 (SSB 1988) ble f.eks. sektor- og kildefordelte utslipp av karbondioksid, CO,, beregnet.
Transport Oljeforbrenning Prosess:
Transport Vedfyring Prosess:
Helse: Øker faren for luftveisykdommer.
Danner sammen med VOC fotokjemiske oksidanter.
Helse: Sot sammen med SO, kan gi luftveissykdommer.
stoffer (bly, PAH)
Tabell 2.2 gir en oversikt over datakilder som er brukt i beregningene.
og utslippskoeffisienter.
(Kap. 2.2 - 2.4).
regnerutinene.
Energiregnskapet (SSB)
Industristatistikk (SSB)
Petroleumsstatistikk (SSB)
Norsk Petroleumsinstitutt (NPI)
Samferdselsstatistikk (NOS)
Bygge- og anleggstatistikk (NOS)
Sektorfordelt energiforbruk utenom industrien.
Sektorfordelt energiforbruk i industrisektorene.
Fordeling av mellomdestillater etter e-vare i industrien. Beregning av sektorspesifikke SO,-koeffisienter.
Svovelinnhold i oljeprodukter. Blyinnhold i bensin.
bedrifter og store avfallsforbrenningsanlegg.
Utslippskoeffisienter.
Helikoptertrafikk kontinentalsokkel.
Avgang/landinger Trafikkarbeide ved inn- og utførsel med båt.
K jøretøybestand i sektoren.
30 kjøpergr.
Enkeltbedrifter (Industr. pros., Stasjonær forbr. (kjel- og direktefyring)).
Stasj. forbr.: -3 aggr. sekt. -7 energivarer Mobile kilder: -ca. 20 aktiviteter -4 energivarer Fordampn. utslipp: -5 akt.
Landinger/avg.
Etter felt i prod.
K jøretøybest. etter fylke, kjøretøygr.
Fylke K jøretøybest.
Folke- og boligtelling (SSB)
Statens Kartverks kommunekart Cappelens veikart Veidirektoratet (1980)
Fiskeristatistikk (NOS)
Jord- og skogsbruksareal.
Jord- og skogbrukstraktorer. Veksthusareal og fyringsoljeforbruk.
Dyretall.
Oppvarmingsmuligheter.
Bilferger:
Veiet sum av trafikkarbeidet (personbilkm og personkm)
Leie og egentransport:
Lokalruter: som kystruter Bygderuter:
Komm., (SSB) produktiv/ikke prod.
Kommune Komm.
og høns) Kommune Komm. (sentral varme, elektr.
eller fastbr.)
ee rr Beregningen av nasjonale og regionale utslipp til luft tar utgangspunkt i opplysninger om målte eller beregnede utslipp fra enkeltbedrifter (Modis x kommune), energiforbrukstall for industrisektorene (Modis x kommune), energiforbrukstall for andre sektorer (nasjonalt på Modis-sektornivå), andre aktivitetsmål (nasjonalt eller etter kommune) og utslippskoeffisienter etter sektor (MSG-sektor eller aktivitet og energivare). Utslippene av komponent k i år i fra en Modis-sektor blir beregnet med likningen:
h Uk = Kyi XE) + (Py + By + (Fy) vor j = Energivare Kys = Utslippskoeffisient for komponent k og energivare j. Ey = Forbruk av energivare j, eksklusive forbruk i SFT-bedrifter. Pi = Prosessutslipp komponent k. By; = Forbrenningsutslipp fra SFT-bedrifter komponent k. Fi = Fordampningsutslipp komponent k.
Utslippskoeffisientene for en energivare kan variere mye etter bruksmåten. I sektorer der ikke annet er nevnt er det forutsatt at energivarene benyttes som vist i tabell 2.3. ;
Energivare Bruksområde Energivare Bruksområde - OO XX mr rr —I ;
Bensin Mobile kilder (Veitrafikk) Tungolje Stasj. forbrenning Autodiesel Mobile kilder (Veitrafikk) Gass Stasj. forbrenning Marint brensel Mobile kilder (sjøfart) Kull Stasj. forbrenning Parafin Stasjonær forbrenning Koks Stasj. forbrenning Fyringsolje Stasjonær forbrenning Ved/bark Stasj.
Energiforbrukstall er hentet fra SSBs Industristatistikk og Energiregnskap. Industristatistikken gir energiforbrukstall på kommune og Modis-sektornivå for industrisektorene (MSG-sektorene 14-50). Energiregnskapet gir energivareforbruket for alle sektorer (ekskl. energisektorene) på Modis-sektornivå. Industristatistikk og Energiregnskap kommer ut med nærmere to års forsinkelse. I tillegg er Petroleumsstatistikken, som kommer ut med ca. 3 måneders forsinkelse, brukt bl.a. for utarbeiding av sektorspesifikke SO,-koeffisienter for tungolje og mellomdestillater. Tabell 2.4 viser hvilke energivarer som er benyttet i utslippsmodellene og fra hvilke poster disse er hentet fra Industristatistikk, Energiregnskap og Petroleumsstatistikk.
kullkoks kullkoks ved ved, treavfall, fast brensel lut etc.
Fra SFT mottar SSB opplysninger om prosess- og brenselsutslipp fra ca. 70 konsesjonsbehandlede bedrifter. Med konsesjonsbehandlede bedrifter menes her industribedrifter eller avfallsforbrenningsanlegg som har målte utslipp, prosessutslipp og/eller brenselsutslipp der utslippet blir redusert i forhold til vanlig forbrenning på grunn av spesiell renseteknologi eller binding i prosessen. Utslippstallene for konsesjonsbehandlede bedrifter er dels målt og dels beregnet. En forbedret innsamlingsrutine for innhenting av utslippsdata fra enkeltbedrifter og reviderte utslippstall for perioden 1982-1986 er gitt av SFT (1987b).
Prosessutslipp er utslipp knyttet til andre innsatsfaktorer enn energi eller prosesser der energivarer inngår som reduksjonsmidler. En gjennomgang av aktuelle prosesser er gitt i SFT (1987b). Brenselsutslippene er delt i to grupper. Kjeleutslipp kommer fra forbrenning i fyrkjeler. Ved direkte brenning tilføres brenselet direkte i prosessen, uten bruk av vann eller damp til transport av energi. Tabell 2.5 viser sektorfordelte utslipp fra SFT-bedrifter 1982-1986.
SFT i perioden 1982-1986. MSG-sektor.
MSG-sektor 27:
Prosessutslipp Stasjonær forbrenning!
SO, NO, VOC CO SO, NO, VOC CO PRT i  e—_— rm Ä rr — — -1982........ 2320 0 0 0 | 1061 4776 34 98 66 1983.. 2828 0 0 0 1087 4228 22 88 62 1984.. 1807 0 0 0 1028 3712 20 88 63 1985........ 2305 0 0 0 813 3227 30 88 61 1986........ 1658 0 0 0 719 3122 0 0 0 MSG-sektor 34:
SO, NO, VOC CO SO, NO, VOC CO PRT -—————————— rr 1982........ 2595 0 0 0 | 5855 1135 41 28 188 1983. 3090 0 0 0 2769 772 17 14 81 1984. 3390 0 0 0 1421 763 13 10 71 1985. 2800 0 0 0 2801 961 27 19 126 1986........ 3105 0 0 0 2950 1320 49 34 224 MSG-sektor 37:
SO, NO, VOC CO SO, NO, VOC CO PRT SS mh UA rr Or ff Ce" 1982........ 5105 5370 1410 28000 | 880 1241 32 17 96 1983. 5535 5310 1120 30300 744 1272 32 19 97 1984. 6454 5520 1130 39200 675 1273 30 11 91 1985........ — 5743 5140 1250 36100 600 1263 32 13 102 19%6.......- 6133 4975 1190 34300 883 1600 48 25 158 MSG-sektor 40:
MSG-sektor 43: Produksjon av metaller Prosessutslipp Stasjonær forbrenning!
1) Sum kjele- og direktefyring. K i 1 d e: SFT 1987b.
Til hver energivare (eller aktivitet) og komponent er det knyttet en eller flere utslippskoeffisienter som beskriver utslippet pr. enhet energivare (eller pr. aktivitetsenheter). Utslippskoeffisientene for en energivare varierer med forbrenningsteknologien som blir benyttet. Koeffisientene brukt på en energivare vil derfor variere mellom sektorer og i noen tilfeller mellom ulike aktiveter innen en sektor. Utslippskoeffisientene er gitt av SFT (1987a). Koeffisientene ble sist revidert høsten 1987.
Usikkerheten knyttet til utslippskoeffisientene varierer både med utslippskomponenter, energivarer og bruksområder. Generelt er utslippskoeffisientene for svovel og bly minst usikre da disse er bestemt av svovel- og bly-innholdet i energivaren (se tabell 2.6 og 2.7). Koeffisientene for utslipp av NOx, VOC, CO og sot er derimot i hovedsak bestemt av forbrenningsbetingelsene. Tekniske endringer vil i stor grad kunne forandre disse utslippskoeffisientene. Enkelte kilder, som personbiler, er meget godt undersøkt mens andre er langt mer usikre. I utslippsberegningene her er | det, med unntak av koeffisientene for biltrafikk, antatt at utslippskoeffisientene for NOx, VOC, CO og sot har holdt seg uforandrede i perioden fra 1982 til 1985. Utslippskoeffisientene blir kontinuerlig revidert ettersom ny kunnskap blir tilgjengelig.
Det antas at det ikke foregår noen rensing av utslipp utenom de konsesjonsbehandlede bedriftene som rapporteres av SFT.
Tabell 2.6. SO,-koeffisienter for marint brensel, fyringsoljer og tungolje 1982-1986.
I www EES EEE ERNIE 1982 1983 1984 1985 1986 rr "— i Marint brensel a) Marin gassolje — .… 6.0 7.0 5.0 5.4 4.6 b) Marin dieselolje........ 8.0 8.0 5.0 5.4 4.
Fyringsolje a) Fyringsolje 1 6.0 7.0 5.0 5.4 4.6 b) Fyringsolje 2.. 8.0 7.0 5.0 5.4 4.
¢) Spesialdestillat .. 10.0 12.0 10.0 9.2 9.
Tungolje a) Fyringsolje 6,LS! 19.0 20.0 17.0 18.4 19.2 b) Fyringsolje 6,NS? 46.0 46.0 43.0 44.0 42.
1) Lavsvovelholdig tungolje. 2) Normalsvovelholdig tungolje. K ild e: Norsk Petroleumsinstitutt.
Tabell 2.7. Utslippskoeffisienter for bly (Pb). Energivarer.
—_——__ rr oo Energivare 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 Bensin! 385 385 390 320 190 190 140 Lettoljer .. 0.12 0.12 0.12 0.12 0.12 0.12 0.12 Tungoljer … 1.0 1.0 1.0 1.0 1.0 1.0 1.
1) Gjennomsnitt for alle bensintyper. K i I d e: Norsk Petroleumsinstitutt. Kilde: NPI.
Tabell 2.8 viser koeffisienter for stasjonær forbrenning i ulike sektorer. Sektorspesifikke SO,-koeffisienter for tungolje er gitt i tabell 2.9. Det er også en viss sektorvis forskjell med hensyn til koeffisientene for fyringsolje og marint brensel (tabell 2.8 viser gjennomsnittstall, regnerutinene bruker sektorspesifikke koeffisienter). De sektorspesifikke utslippskoeffisientene er beregnet ved hjelp av Petroleumsstatistikken som gir oljesalget fordelt etter kjøpergrupper og oljekvalitet (lav- og normalsvovlig tungolje, fyringsolje 1, 2 og spesialdestillat, marin gassolje og diesel). Antatt sammenheng mellom kjøpergrupper og MSG-sektorer er vist i tabell 2.10.
Det er også relativt store regionale forskjeller i forholdet mellom forbrukt LS- og NS-tungolje. Vi har til nå ikke innarbeidet disse forskjellene i de regionaliserte utslippsoversiktene.
I tillegg til utslipp fra energivareforbruk hører utslipp fra f.eks. halm- og bråtebrenning og søppelforbrenning med til de stasjonære utslippene. Mange steder er slike utslipp tidvis kilde til lokale forurensningsproblem, med CO, VOC og partikler som de viktigste forurensningskomponentene. I disse utslippsoversiktene har vi til nå begrenset oss til å ta med utslipp fra søppelforbrenning i søppelforbrenningsovner. Da det ikke foreligger data om omfanget av de andre forbrenningsformene som er nevnt er de holdt utenfor beregningene i denne omgangen.
Tabell 2.8. Utslippskoeffisienter for stasjonær forbrenning 1982-1986.
SO, 1982-1986 Energivare Sektor! 1982 1983 1984 1985 1986 NO, VOC CO PRT Parafin 1 0.2 0.4 0.2 0.4 04 30 04 20 0.25 2 0.2 0.4 0.2 0.4 04 25 04 20 0.25 3 0.2 0.4 0.2 0.4 04 25 0.6 6.5 0.30 Fyringsolje 1 7.6 8.0 5.6 5.9 5.3 3.0 0.4 2.0 0.25 2 7.0 7.2 5.3 5.6 50 25 0.4 20 0.25 3 7.0 72 5.3 5.6 50 25 0.6 6.5 0.30 Tungolje? 1 5.0 03 02 13 2,3 42 0.3 0.4 13 Gass (LPG) 1,3 0.0 0.0 0.0 0.0 00 23 0.1 05 04 Naturgass® 1 0.0 0.0 0.0 0.0 00 7.0 1.5 20 0.0 Kull 1 16.0 16.0 16.0 16.0 16.0 45 08 3.0 1.4 2 16.0 16.0 16.0 160. 160 3.0 1.1 30 4.2 3 20.0 20.0 200 200 200 1.4 10.0 100.0 -8.5 Koks 1 18.0 18.0 18.0 18.0 180 34 06 3.0 1.4 3 18.0 18.0 18.0 18.0 18.0 1.4 06 100.0 3.0 Trevirke og 1 0.4 0.4 0.4 0.4 0.4 0.9 13 15.0 2.4 bark 3 0.4 0.4 0.4 0.4 04 0.7 200 100.0 10.0 Avfallsforbrenning* 2 1.4 1.4 1.4 1.4 1.4 1.4 0.7 2.8 0.
1) Sektor 1 = Industri, Sektor 2 = Andre næringer, Sektor 3 = Private husholdninger. 2) Sektorspesifikke SO,-koeffisienter er gitt i tabell 2.9. 3) Gassturbiner i industrien. 4) Utslipp pr. tonn forbrent søppel i små anlegg uten rensing.
K i l de: SFT 1987a.
Tabell 2.9. Sektorspesifikke SO,-koeffisienter! for tungolje og marint brensel 1982-1985.
[mm mm mn MSG-sektor Energivare 1982 1983 1984 1985 EH 11,12 Tungoljer 45.6 44.0 41.9 41.0 16,17,27,28, Tungoljer 42.7 39.4 38.0 41.6 18,40,43,45,50 Tungoljer 34.4 33.8 30.4 30.3 26,34 Tungoljer 43.9 43.7 35.9 39.1 31 Tungoljer 46.0 46.0 41.4 44.0 55 Tungoljer 45.9 46.0 42.4 36.9 60 Tungoljer 46.0 45.8 42.9 38.2 Marint brensel 6.7 7.4 5.0 5.4 74 (unntatt Modis 23835) Tungoljer 46.0 39.2 37.2 29.1 Modis 23835 Tungoljer 43.9 44.1 41.0 43.7 Marint brensel 6.2 7.2 5.0 5.4 79,81,82,83, 84.85 rrmeereeneiessrersssenserenee Tungoljer 46.0 45.5 41.6 42.4 91,92,93,94,95 Tungoljer 36.9 32.0 23.7 24.3 Private husholdninger Tungoljer 33.5 32.2 27.2 27.
1) Gjennomsnitt veiet mht. oljekvaliteter.
Tabell 2.10. Kjopergrupper i Petroleumsstatistikken og MSG-sektorer!
20 Fiske/Fangst ......
33 Næringsmidler mv.
34 —Treforedling .
38 Annen industri 5...
39 Kraftforsyning .
40 Bygg/anlegg ..........
50 Boliger/Forretningsbygg ore Private husholdninger 62 Landtransport ............. i 74 (- Modis-sektor 23835)
66 Innenriks sjøtransport Modis-sektor 23835?
73 Forsvaret .....
1) Modis- og MSG-sektor inndeling framgår av vedlegg 3. 2) Innenriks sjøfart. Del av MSG-sektor 74. ! For mobile kilder unntatt biltrafikk er det antatt at utslippskoeffisientene for NOx, VOC, CO og sot ikke har endret seg i perioden fra 1982 til 1985. De aktuelle koeffisientene er gitt i tabell 2.11. Tabell 2.7 viser utslippskoeffisienter for bly i perioden. Tabell 2.12 gir utslippskoeffisienter for luftfart som er knyttet til antallet avgangs- og landingssykler. Utslippskoeffisientene for biltrafikk kommer fra SFT på formen g utslipp pr. km transportarbeid (tabell 2.13). I beregningene av nasjonale utslipp er disse koeffisientene omregnet til utslipp pr. kg forbrukt bensin eller diesel. Metoden er vist i vedlegg 1.
Tabell 2.11. Utslippskoeffisienter for mobile kilder 1982-1986.
Energi- SO, 1982-1986 Bruk vare 1982 1983 1984 1985 1986 NO, VOC CO PRT -— mun Mopeder ........... Bensin 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 3.3 280 887 2.7 Motorsykler ..... Bensin 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 12.0 144 744 4.8 Traktorer ......... Diesel 6.0 6.0 4.0 5.8 4.4 50.0 10 50 17.0 Motorredskap!.. Diesel 60 6.0 4.0 5.8 44 50.0 6 15 4.0 Motorredskap .. Bensin 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 2.0 250 600 6.0 Jernbane ........... Diesel 60 6.0 4.0 5.8 4.4 20.0 3 7 4.0 Fritidsbåter ..... Bensin 0.1 0.1 0.1 0.1 0.1 3.0 160 500 4.0 Sjöfart? ...........
brensel 62 72 5.0 5.4 4.6 70.0 5 7 4.
Tungolje 70.0 5 7 4.
tt 1) Store motorredskap utenom landbrukstraktorer. 2) Mindre motorredskap, eks. gressklippere og motorsager. 3) De gitte koeffisientene er et middel for alle driftsbetingelser og fartøystyper. SO,-koeffisienter gitt i tabell 2.9.
K ild e: SFT 1987a.
Tabell 2.12. Utslippskoeffisienter for luftfart!
Flytype SO, NO, VOC CO PRT Små 0.0 0.0 0.1 6.5 0.0 Middels 0.06 0.7 4.6 6.5 0.2 Store 0.4 9.0 4.1 16.9 0.4 Militær? .. 0.05 6.8 0.6 12.3 0.
1) Enheten er kg pr. landings-/avgangssyklus. 2) Koeffisienter for F-16 fly. K ilde: SFT 1987a. .
LETTE KJØRETØY?:
1982 0.008 2.1 2.2 223 0.09 0.031 0.45 1.4 1.0 2.0 0.48 1983 0.008 2.1 2.1 209 0.08 0.025 045 1.4 1.0 2.0 0.47 1984 0.008 2.1 2.1 199 0.08 0.015 0.28 1.4 1.0 2.0 0.46 1985 0.008 2.1 2.0 18.6 0.08 0.015 0.42 1.4 1.0 2.0. 0.45 TUNGE KJØRETØY?:
SO, NO, VOC CO PRT Pb SO;
0.023 7.0 5.1 49.6 0.18 0.090 1.66 11.8 1.6 42 0.96 0.023 7.0 5.0 483 0.17 0.073 1.62 119 1.5 4.1 0.94 0.023 7.0 49 48.0 0.16 0.044 0.97 121 1.3 4.1 0.92 0.023 7.0 4.8 47.7 0.15 0.045 1.42 122 15 4.0 0.
1) Forutsetter 70% landeveiskjøring og 30% bykjøring. 2) Lette kjøretøy = Person- og varebiler. 3) Tunge kjøretøy = Lastebiler og busser. K ild e: SFT, 1987a.
Regnerutinen NAUT gir utslipp fordelt etter Modis- og MSG-sektorer, utslippskilder og energivarer. Under følger en sektorvis gjennomgang av forutsetninger som er lagt til grunn for utslippsberegningene.
2.5.1. MSG-sektor 11 og 12, Jord- og skogbruk Autodieselforbruket antas i sin helhet å bli brukt til drift av traktorer.
Bensinforbruket regnes i sin helhet å gå til drift av mindre motorredskap, hovedsakelig motorsager. I tidligere utslippsberegninger er det antatt at bensinforbruket i jord- og skogbruk er brukt til drift av bensinbiler. Imidlertid er det i disse sektorene et betydelig antall motorsager og andre mindre motorredskap. Landbruksteljinga 1979, hefte VII Skogbruk (NOS) viste at det var 109 000 motorsager i jord- og skogbrukssektorene i 1979. Vi har derfor valgt å legge hele bensinforbruket til små motorredskaper selv om deler av forbruket antagelig benyttes i bensindrevne biler og traktorer.
Deler av sektorens virksomhet foregår utenfor 200-mils grensen eller grenselinje mot andre land. I de nasjonale utslippsberegningene er allikevel hele energiforbruket regnet med. Dette er gjort for å skape kontinuitet i SO,-tallene som er gitt til internasjonale fora tidligere. I de regionaliserte utslippsberegningene inngår kun utslipp innenfor 200 milsgrensen eller grenselinjen mot andre land.
I tidligere utslippsberegninger (Vigerust 1986) ble alle utslipp fra bruk av mellomdestillater regnet som stasjonære utslipp da industristatistikken ikke skiller mellom ulike mellomdestillater på sektornivå. På grunnlag av totalt forbruk av fyringsolje, marint brensel og autodiesel i industrien ble det beregnet en felles utslippskoeffisient for mellomdestillater. I de nye beregningsrutinene er mellomdestillatforbruket fordelt på fyringsolje, marint brensel og autodiesel for hver sektor på grunnlag av salgstall fra Petroleumsstatistikken. Autodieselforbruket er videre splittet på bruk til veitrafikk (dieseldrevne biler) og store dieseldrevne motorredskap.
Industristatistikken og + Energiregnskapet oppgir forbruket av mellomdestillater (fyringsoljer, marint brensel og autodiesel) samlet. Det første problemet er derved å fordele mellomdestillatforbruket på de riktige energivarene. I industrisektorene og i bygge- og anleggsvirksomhet benyttes autodiesel både til veitrafikk og til traktorer og større motorredskap. Dieselforbruket må derfor fordeles på disse to bruksområdene.
Mellomdestillatforbruket er fordelt på autodiesel, marint brensel og fyringsoljer ved hjelp av Petroleumsstatistikken. Vi har antatt den samme koblingen mellom kjøpergrupper og MSG-sektorer som er brukt for beregning av sektorspesifikke SO,-koeffisienter (se tabell 2.10). For hver MSG-sektor eller aggregater av MSG-sektorer er det funnet forholdstall mellom kjøp av autodiesel, fyringsolje og marint brensel. I Energiregnskapet er totalt mellomdestillatforbruk beregnet. Totaltall for autodiesel og marint brensel i industrisektorene blir hentet direkte fra Petroleumsstatistikken. Deretter restbestemmes fyringsoljeandelen. Det er et avvik mellom totalt mellomdestillatforbruk i Petroleumsstatistikken og i Energiregnskapet. I beregningene er derfor Petroleumsstatistikkens tall for fyringsolje justert slik at totalsummen for alle energivarene blir lik Energiregskapets totalsum. Tabell 2.14 gir beregnet fordeling av mellomdestillatforbruket på autodiesel, marint brensel og fyringsoljer i industrien i 1985.
brensel og fyringsoljer 1985.
16 Prod. av næringsmidler?! .......... 72 0 28 17 Prod. av nytelsesmidler?! ......... 72 0 28 18 Prod.
bekledningsvarer 82 4 14 26 Prod. av trevarer 51 1 48 27 Prod.
mineralske produkter 72 0 28 28 Grafisk produksjon vere 72 0 28 31 Bergverksdrift ......... sass 29 16 55 34 Prod. av treforedlingprod.. 51 1 48 37 Prod. av kjemiske råvarer. 72 0 28 40 Raffinering av jordolje 82 4 14 43 Prod. av metaller ......... 82 4 14 45 Prod. av verkstedsprod.
oljeplattformer m.v. = ss...
II ff AAA Af AA Af ff ff 1) MSG-sektor 16 og 17 er slått sammen til sektor 14 i den nye utgaven av MSG-modellen.
I industrien og bygge- og anleggsektoren brukes autodiesel både til store motorredskaper, traktorer og biler. I beregningene er det tatt utgangspunkt i kjøretøybestanden i industri, bygge- og anleggsvirksomhet og håndverk (Opplysningsrådet for veitrafikken), bygge og anleggsvirksomheten spesielt (Bygge- og anleggsstatistikk (NOS)), antagelser om kjørelengde og drivstoff-forbruk. På dette grunnlaget er det beregnet et dieselforbruk til veitrafikk (se vedlegg 2). Tabell 2.15 viser fordeling av autodieselforbruket på veitrafikk og større motorredskaper i industrien og bygge- og anleggsvirksomhet i 1982-1985.
Fordeling av autodieselforbruket på veitrafikk og store motorredskaper går fram av foregående avsnitt. Se også vedlegg 2.
Tabell 2.15. Forbuk av autodiesel og fordeling på veitrafikk og store motorredskap i industri og bygge- og anleggsvirksomheten 1982-1985. 1000 tonn.
1982 1983 1984 1985 For- Red- For- Red- For- Red- For- Redbruk Vei skap bruk Vei skap bruk Vei skap bruk Vei skap 1000 1000 1000 1000 tonn tonn tonn tonn Prosent Prosent Prosent Prosent Industri .......+.
Bygg/anlegg....
—— ee ——————————— Forbruket av transportoljer er beregnet på grunnlag av transportytelser. Det er verdt å merke seg at utslippene som beregnes omfatter utslipp både fra norske og utenlandske båter i norsk territorialfarvann.
Utslipp fra utenriks sjøfart har tidligere ikke vært med i utslippsoversiktene fra SSB. Selboe (1987) beregnet utfra transportarbeidet utført på norsk område ved inn- og utførsel av varer med skip et forbruk av drivstoff i norske sjøfarvann. Dette er siden oppdatert med transportarbeidet utført på norsk område ved inn- og utførsel av varer med skip (NOS Samferdsel) (tabell 2.16).
Tabell 2.16. Transportarbeid og antatt drivstoff-forbruk! for utenrikssjøfart på norsk område.
Transportarbeid Drivstoff-forbruk mill.
1) Unntatt forbruk i forbindelse med råoljetransport direkte fra Nordsjøen. K i 1 d e: NOS Samferdsel.
Fordeling mellom marint brensel og tungolje antas å bli avspeilt i salgstallene i Petroleumsstatistikken.
I tillegg til dette er forbruket av drivstoff for transport av råolje direkte fra feltene i Nordsjøen (Selboe 1987) lagt til utenriks sjøfart selv om endel av denne trafikken går til norske raffinerier. Dette drivstoff-forbruket er oppdatert med transport av råolje med båt fra feltene i Nordsjøen (tabell 2.17). I perioden 1982-1985 er transporten av råolje med båt direkte fra kontinentalsokkelen satt lik produksjonen på Statfjordfeltet.
Tabell 2.17. Frakt av råolje med båt direkte fra kontinentalsokkelen.
Fraktet råolje Drivstoff-forbruk?! Mill.
1982 9.5 13.
1983 15.8 21.
1984 18.6 25.
1985 23.9 32.
1) Drivstoff-forbruk på norsk område.
Utslipp fra Transport og utvinning av av råolje og naturgass og Boring etter råolje og naturgass har ikke tidligere vært med i de nas jonale utslippsberegningene.
For utvinningssektoren bygger beregningene på tall om energiforbruk  (mellomdestillater og gass til turbiner), tall for brenning av gass i fakler og tall for utvinning av råolje og naturgass.
I boresektoren foregår en stor del av virksomheten på utenlandsk sokkel. I disse beregningene er kun utslipp på norsk sokkel medregnet.
Sektoren benytter naturgass til drift av gassturbiner til forsyning av elektrisk og mekanisk kraft. Energiregnskapet gir tall for forbruk av gass i utvinningssektoren. Oljedirektoratet's Årsmelding gir i tillegg opplysninger om gassforbruket fordelt etter felt. I tillegg til utslippet fra gassturbiner har sektoren utslipp fra brenning av gass i fakkel. Sektoren har store fordampningsutslipp av hydrokarboner fra produksjon, lagring og håndtering av råolje og naturgass, se tabell 2.24. Koeffisientene for disse utslippene er knyttet til produserte mengder råolje og naturgass. Tabell 2.18 viser råolje- og naturgassproduksjon på kontinentalsokkelen og mengden av gass brent i fakkel og gass brukt til drift av gassturbiner i perioden 1982-1985.
I  — Or rr Produksjon Naturgass Råolje Naturgass Brensel Avfakling 1000 t Mill Sm? Mill Sm?
Kilder: NOS Oljevirksomheten, Oljedirektoratet.
I beregningene er. bare utslipp fra norsk sokkel tatt med. Hovedtyngen av virksomheten på norsk sokkel foregår med norskeide fartøy. Vi har derfor valgt å se bort fra utslipp fra utenlandske fartøy i virksomhet på norsk sektor. Boresektorens aktiviteter er leteboring etter råolje og naturgass og losji- og verkstedstjenester. Vi har valgt å se på leteboringen og de andre aktivitetene hver for seg. For leteboring er det antatt (utfra drivstoffkostnader i 1983) at en leterigg forbruker 520 tonn marint brensel hver måned den er i arbeid. Forbruket er fordelt på norsk og utenlandsk sokkel etter riggmåneder i aktivitet på og utenfor norsk sokkel (Oljevirksomheten (NOS)). Forbruket til de andre aktivitetene i sektoren er restbestemt og fordelt på norsk og utenlandsk sokkel etter riggmåneder. Tabell 2.19 viser sektorens aktivitet fra 1982 til 1985.
Norske rigger rigger År Leteboring Losji m.m.
- I 1982 .. 243 136 77 16 5 1983 .. 218 126 68 17 > 1984 .. > 196 144 80 55 0 1985 nen + 134 + "
1) Losji m.m. er ren losjivirksomhet eller losjivirksomhet kombinert med kran- eller annen servicefunksjon.
Energiregnskapet har ikke registrert noe energiforbruk i denne sektoren. Vi har imidlertid valgt å legge utslippene fra avfallsforbrenning her da noen av de store avfallsforbrenningsanleggene bl.a leverer fjernvarme. Utslipp fra avfallsforbrenning har tidligere ikke vært med i utslippsoversiktene. I tillegg til utslipp fra store avfallsforbrenningsanlegg, som blir rapportert av SFT, blir det beregnet utslipp fra endel mindre forbrenningsanlegg. Utslipp fra avfallsforbrenning på åpen fylling er ikke beregnet.
Tabell 2.20 viser utslippene fra store avfallsforbrenningsanlegg i perioden 1982-1985. I tillegg antas det brent 50 000 tonn i mindre anlegg (SFT 1987b). Utslippene fra små anlegg beregnes med generelle utslippskoeffisienter (se tabell 2.8).
Tabell 2.20. Utslipp fra store avfallsforbrenningsanlegg 1982-1985.
K ild e: SFT 1987b.
Tungoljeforbruket i Modis-sektor 23835 (Innenriks sjøfart) er lagt til mobile kilder. Utslippene fra Modis-sektor 23845 (Lufttransport) er beregnet på grunnlag av tallet på avgang/landingssykler.
I beregningene av utslipp fra luftfart er det kun tatt med utslipp i forbindelse med landinger og avganger. Antall landinger på norske flyplasser går fram av Samferdselsstatistikken (NOS Samferdsel). Koeffisientene for utslipp fra luftfart er avhengige av flystørrelsen. Følgende forutsetninger er lagt til grunn for å fordele anløpene av sivile fly etter flystørrelser: årlig og flyplasser med avganger til utlandet. For store flyplasser regnes rute- og charterfly som store fly (eks. BOEING 727 og DC9) mens annen sivil flyging regnes utført med små fly (eks. Cessna 150).
Små flyplasser er flyplasser med mindre enn 10 000 avganger uten avganger til utlandet. Rute og charterfly antas å være middelsstore fly (eks. TWIN 8 og helikoptere). Annen sivil flyging regnes som små fly.
Tabell 2.21 viser antall landinger fordelt etter flystørrelse i perioden 1982-1985. I tillegg til flytrafikken som er registrert i samferdselsstatistikken kommer landinger på installasjoner i Nordsjøen. I 1982 ble det utført omkring 120 000 landinger på installasjoner på norsk sokkel (Luftfartsverkets årsmelding 1982). Seinere har dette tallet sunket noe blant annet på grunn av innføring av større helikoptertyper. Fra 1984 og utover er det antatt en årlig trafikk på 100 000 landinger i Nordsjøen.
Tabell 2.21. Landings-/avgangsykler!
År Totalt Små Middels Store Kontinentalsokkel? a"
rr ———————————————————————————— ff Kr — c|. 1) Totaltall landings-/avgangsykler unntatt Longyear. 2) Helikopter regnes som middelsstore fly.
Kilder: NOS Samferdsel, Luftfartsverket.
Utslippet fra forsvarets fly er beregnet for 1982 (Rosland 1987). Utslippene er siden oppdatert ved forsvarets bruk av flybensin (se tabell 2.22). Andre stasjonære og mobile utslipp er beregnet på grunnlag av energiforbrukstall fra Energiregnskapet.
Tabell 2.22. Utslipp fra forsvarets flytrafikk 1982-1985.
År SO, NO, VOC CO PRT ff 1982! … 2.7 365.8 32.3 661.6 5.
1983 2.7 361.4 31.9 653.7 5.
1984 3.5 470.3 41.5 850.6 5.
1985 2.9 391.9 34.6 708.9 5.
1) K i 1 d e: Rosland 1987.
I Private husholdninger nyttes bensin til en rekke forskjellige kjøretøyer med svært ulike utslippskoeffisienter. Forbruket er fordelt på bensinbiler, mopeder, motorsykler, beltemotorsykler, fritidsbåter og mindre motorredskaper (tabell 2.23).
aktiviteter 1982-1985.
a 1982 62.6 8.7 2.0 1.2 13.7 37.0 1.3 14.3 38.0 1.5 15.2 39.0 1.6 15.7 40.
Bensinforbruket til motorsykler, mopeder og beltemotorsykler er beregnet utfra kjøretøytall (se tabell 2.24) og antagelser om kjørelengder og drivstofforbruk. Følgende forutsetninger er benyttet (SFT 1987a):
Mopeder: 4500 km årlig kjørelengde, drivstofforbruk 0.015 kg/km. Motorsykkel: 4500 km årlig kjørelengde, drivstofforbruk 0.025 kg/km. Snøscooter: 4500 km årlig kjørelengde, drivstofforbruk 0.015 kg/km.
Bensinforbruket til fritidsbåter ble i 1977 anslått til 10 000 tonn, med en fartøysbestand på 210 100. Dette forbruket er framskrevet med tallet på motoriserte småbåter mindre enn 25 tonn (Statistisk årbok).
Forbruket av bensin til drift av mindre motorredskaper ble i 1984 beregnet til 40000 tonn (Rosland 1987a). For foregående og påfølgende år er det antatt at forbruket til mindre motorredskaper har endret seg proporsjonalt med bensinforbruket i private husholdninger.
Forbruket av bensin til drift av bensinbiler i private husholdninger er restbestemt.
Tabell 2.24. Nasjonal bestand av mopeder, motorsykler, beltemotorsykler og fritidsbåter.
I År Mopeder Motorsykler Snøscooter Fritidsbåter!
1) Motorbåter under 25 tonn.
Utslippene fra følgende sektorer:
MSG-sektor 79 - Reparasjon av kjøretøyer, husholdningsapparater, "Gammel"
94 - Helsetjenester m.v.
er beregnet etter forutsetningene om energivareforbruk og bruksområder som er skissert i tabell 2.3.
Fordampningsutslipp kommer fra bruk, lagring og håndtering av flyktige stoffer som bensin, maling og løsningsmidler. Fordampningsutslippene består av komponenter i gruppen flyktige organiske forbindelser (VOC) og inneholder en hel rekke forbindelser som alkaner, alkener, aromatiske forbindelser, aldehyder, alkoholer, haloginerte hydrokarboner, organiske løsningsmidler m.m. Noen av stoffene i gruppen er sterkt kreftfremkallende, andre er viktige i forbindelse med dannelse av fotokjemiske oksidanter. Reaktivitet og forurensningsvirkning varierer mye innen gruppen.
Det foreligger enda ikke noen fullgod oversikt over fordampningsutslippene. Det er heller ikke utarbeidet koeffisienter som gjør det mulig å sektorfordele løsningsmiddelutslippene på en god måte. Fordampningsutslippene er derfor holdt utenfor de nasjonale sektorfordelte utslippsberegningene i denne omgang. Tabell 2.25 viser fordampningsutslipp fra endel kilder i perioden 1982-1985.
Tabell 2.25. Fordampningsutslipp! fra forskjellige kilder 1982-1985.
- Totalt 11133 11831 12796 13011 Hydrokarboner - Olje 2451 3048 3468 3834 0.1 kg / tonn prod. olje - Gass 8682 8783 9308 9177 0.
Bakerier 4... 1276 1280 1283 1287 0.
2585 2635 2759 2893 1.
- Stasjoner ............ 4254 4336 4539 4760 2.
1) Utslipp utenom metan.
Naturlige utslipp står, på global basis, for en stor del av utslippene til luft. Lokale og regionale skader skyldes allikevel alltid antropogene utslipp. Naturlige utslipp er endel av det naturlige miljøet. Plante og dyresamfunn har hatt anledning til å tilpasse seg belastningene. Øket belastning av forurensning fra mennesklig aktivitet kan imidlertid føre til skader, enten ved overbelastning av en enkelt komponent eller ved samvirke mellom flere komponenter.
For de fleste komponentene i SSBs utslippsoversikter kan det antas at de naturlige utslippene i Norge er langt mindre enn de antropogene. Et unntak er VOC-utslipp, der utslippene av terpener, spesielt fra bartrær, alene er større enn de antropogene utslippene, se tabell 2.26. Det er sannsynlig at det også er andre store naturlige VOC-utslipp.
Utslippene av terpener fra trær avhenger av en rekke faktorer. Av de viktigste er temperatur i vekstsesongen, daglengde, skogens volumtetthet og ikke minst treslag. De største terpenutslippene fra skog foregår i områder med høye sommertemperaturer og stort innslag av bartrær.
Fylke Barskog Lauvskog Terpen utslipp Tonn pr. km skogareal 1 000 tonn - rr Vr -— — —Sum eek 178.70 Østfold 4.76 0.73 11.5 Akershus/Oslo 4.76 0.73 ; 15.6 Hedmark 2.62 0.28 33.7 Oppland 2.62 0.28 16.0 Buskerud 3.47 0.44 18.7 Vestfold 4.76 0.73 3.9 Telemark .......... 3.47 0.44 16.3 Aust-Agder 3.43 0.49 10.2 Vest-Agder . 3.43 0.49 5.5 Rogaland .. 2.96 0.41 1.8 Hordaland 2.96 0.41 4.6 Sogn og fjordane 2.96 0.41 4.0 Møre og Romsdal 2.96 0.41 4.7 Sør-Trøndelag 2.77 0.30 9.1 Nord-Trøndelag 2.77 0.30 15.9 Nordland ...... 1.47 0.16 3.8 Troms  ... . 0.85 0.08 0.7 Finnmark eee hate 0.85 0.08 0.
K ilde: SFT 1987a.
SSB har tidligere utarbeidet regionaliserte utslipp etter kommune- og EMEP-rutenett for 1982 (Rosland 1987). I hovedsak er metodene for regionalisering blitt beholdt. Den største forskjellen er at de nye beregningsrutinene langt lettere kan oppdateres.
Også de regionaliserte utslippsoversiktene har en sektor- og kildefordeling. Sektorfordelingen følger i stor grad MSG-sektorer. I motsetning til NAUT regner imidlertid ikke REGUT ut sektorspesifikke utslipp fra mobile kilder.
Fordeling av utslipp etter kommuner foregår enten ved direkte plassering av utslipp, energibruk eller aktiviteter direkte til kommune eller ved nedbrytning av nasjonale utslippstall ved hjelp av ulike indikatorer:
- Plassering av utslipp eller energibruk/aktivitet direkte til kommune, eksempler kan være:
a) Utslipp fra konsesjonsbehandlede bedrifter (SFT, 1987b)
b) Brenselsutslipp fra industrien (Industristatistikk)
c) Utslipp fra luftfart (Samferdselsstatistikk)
- Nedbrytning av nasjonale tall ved hjelp av ulike indikatorer, noen eksempler er: a) Befolkningstall b) Sysselsetting etter sektor c) Tallet på landbrukstraktorer Folke- og boligtellingen (Forkortet FoB)
Landbruksteljing 1979 (Forkortet LT)
Statens Sentrale Tjenestemanns register (Forkortet SST) Register for kommunalt ansatte (Forkortet PAI)
Bedrifts- og foretaksregisteret (Forkortet BoF)
Statens Tjenestemannsregister for Skoleverket (Fokortet STS)
For videre nedbrytning etter EMEP-ruter er det i hovedsak nyttet fire forskjellige metoder:
Metode 1: Fordeling av befolkning mellom kommune og EMEP-rute. (Kilder: Statens Kartverks Kommunekart og Nasjonalatlas for Norge)
Metode 2: Fordeling av kyststrekning mellom kommune og EMEP-rute. (K i 1 d e: Statens Kartverks Kommunekart)
"Metode 3: Fordeling av trafikkarbeidet mellom kommune og EMEP-rute. (K i I d e: Cappelens veikart)
Metode 4: Direkte stedfesting av utslipp/energiforbruk.
Her gjennomgås metoder brukt til å bryte ned utslipp fra mobile kilder på kommunenivå. For hver av sektorene (aktivitetene) er metode for nedbrytning til EMEP-rutenivå angitt i overskriftene.
Biltrafikk (Metode 3)
REGUT bruker noe forskjellige utslippskoeffisienter for veitrafikken enn NAUT. NAUT bruker utslipp pr. tonn forbruk drivstoff mens REGUT bruker Transportarbeidet (Vogn km) som utgangspungt for utslippsberegningene. Metode for omregning av veitrafikk-koeffisienter fra g/km til g/kg er gjennomgått i vedlegg 1.
Beregningen av transportarbeidet tar utgangspunkt i opplysninger om kjøretøybestander, veitrafikktellinger fra 1978 (Veidirektoratet 1980) og opplysninger om veinettet. Opplysninger om veitetthet og trafikk er fordelt manuelt på kommune og EMEP-rutenett. Trafikkarbeidet i kommunene er oppdatert ved å bruke fylkesvise tall for utvikling i bilbestanden og utvikling i gjennomsnittlige kjørelenger. Metodene er grundigere behandlet av Rosland (1987).
Fordeling av trafikkarbeidet på by- og landeveiskjøring har stor innflytelse på beregnede utslipp, spesielt for CO og NOx. På landbasis er det antatt at 30% av trafikkarbeidet er bykjøring mens 70% er landeveiskjøring (Bykjøring: 20 km/t gjennomsnittshastighet, 50 % kaldstart. Landeveiskjøring: 70 km/t gjennomsnittshastighet 0 % kaldstart). Bykjøringsandelen i Oslo er anslått til 40% (SFT 1983).
Vi har videre gjort følgende antagelser: - De 4 største byene har det samme kjøremønsteret som Oslo.
- De 25 tettest befolkede kommunene (unntatt de største byene) har en bykjøringsandel på 35%.
- Resten av landets kommuner er delt i 3 klasser etter befolkningstetthet med en antatt bykjøringsandel på henholdvis 20%, 25% og 30%.
til utslipp fra biltrafikk skyldes at fordelingen mellom by- og landeveiskjøring i regionaliseringsmodellen kan avvike noe fra 30%-70% fordelingen som blir benyttet for å beregne utslippskoeffisienter til de nasjonale utslippsoversiktene.
Mopeder, motorsykler og beltemotorsykler (Metode 1)
Trafikkarbeid og bensinforbruk er beregnet utfra kommunevise  kjøretøytall og antatte kjorelengder (se Rosland 1987). Tallene er oppdatert ved endringer i fylkesvise tall for bestanden av de ulike kjøretøygrupper.
Utslippene fra land- og skogbrukstraktorer er fordelt på kommuner ved antall registrerte traktorer i følge Landbruksteljing 1979 (NOS).
Utslipp fra store motorredskaper i bygge- og anleggsvirksomhet er fordelt på kommuner etter tallet på sysselsatte i bygge- og anleggssektoren (Kilder: BoF, SST).
Utslipp fra større motorredskap i industrien er fordelt på kommune etter beregnet forbruk av autodiesel til redskaper.
Utslipp fra mindre motorredskaper i private husholdninger er fordelt på kommune etter antall innbyggere (K il d e: FoB).
Utslipp fra motorredskap i jord- og skogbruk er fordelt etter samme nøkkel som jord- og skogbrukstraktorer (K i 1 d e: LT).
Luftfart på fastlandet (Metode 4)
Utslippene er plassert direkte på kommune og EMEP-rute etter flyplassenes lokalisering.
Jernbane (Metode 1)
Utslippene fra dieseldrevet jernbane er fordelt på kommune etter antall ansatte i NSB (K i 1 d e: SST).
MSG-sektor 11 og 12, Jord- og skogbruk.
Utslipp fra stasjonær forbrenning er fordelt på kommune etter to forskjellige nøkler:
Fyringsolje: Fyringsolje brukes i husdyrproduksjon til oppvarming av husdyrrom. Utslippene er fordelt på kommune etter tallet på fjørfe i egge- og kjøttproduksjon (K ilde: LT).
Tungolje og kull/koks: Tungolje, kull og koks brukes i planteproduksjon til oppvarming av veksthus. Utslippene er fordelt på kommune etter veksthusareal (K ilde LT).
Utslipp fra stasjonær forbrenning er ikke registrert.
For SFT-bedrifter er både forbrennings- og prosessutslipp lagt direkte på kommune.
For andre industribedrifter danner energibruk i følge industristatistikk på Modissektor- og kommunenivå utgangspunktet for beregningene.
Utslippene fra bygge- og anleggsvirksomheten er fordelt på kommune etter ansatte i bygge- og anleggssektoren (Kilder: BoF, SST).
MSG-sektor 72, Elektrisitetsproduksjon (Metode 4) Utslipp fra store avfallsforbrenningsanlegg er direkte stedfestet.
Stasjonære utslipp fra sektoren er fordelt etter etter energibruk og sysselsatte i følgende virksomheter:
a) Jernbanedrift (Modis-sektor 23801): ansatte i jernbanetransport (K i 1 d e:
SST) og sporveisansatte (Kilder: PAI)) b) Hjelpevirksomhet for sjøfart (Modis-sektor 23840): antall ansatte (Kilder: BoF, SST)
c) Postverket (Modis-sektor 23835): antall ansatte (Kilde: SST) d) Televerket (Modis-sektor 23860): antall ansatte (Kild e: SST)
Stasjonære utslipp er fordelt på kommune etter antall sysselsatt med reparasjon av kjøretøy (K i 1 d e: BoF). ;
I 1985 versjonen av MSG er er sektoren slått sammen med sektor 84 (Annen privat tjenesteproduksjon) til sektor 85 (Annen privat tjenesteproduksjon).
MSG-sektor 81, Varehandel (Metode 1)
Stasjonære utslipp er fordelt på kommune etter antall sysselsatte i varehandel (K i 1d e: BoF).
Stasjonære utslipp er fordelt på kommune etter antall sysselsatte i bank og forsikringsvirksomhet (Kilder: BoF,SST).
Stasjonære utslipp er fordelt etter tallet på sysselsatte i boligtjenester (Kilder: BoF, SST).
Stasjonære utslipp er fordelt på kommune etter antall sysselsatte i følgende virksomheter (K il d e: BoF):
a) Hotell og restaurantdrift (Modis-sektor 23760)
b) Forretningsmessige tjenesteyting (Modis-sektor 23901)
c) Privat undervisning (Modis-sektor 23925)
d) Privat helse- og sosialtjeneste (Modis-sektorene 23930 og 23935)
e) Private interesseorganisasjoner (Modis-sektor 23941)
f) Kulturell tjenesteyting, underholdning og sport (Modissektor 23950)
g) Vask, rensing og annen personlig tjenesteyting (Modis-sektor 23961) MSG-sektor 91, Offentlig administrasjon (Metode 1 Stasjonære utslipp er fordelt på kommune etter antall sysselsatte i offentlig administrasjon (Kilder: PAI, SST) I 1985 versjonen av MSG er sektoren slått sammen med sektor 95 - Annen offentlig tjenesteproduksjon.
Utslippene fra forsvaret er, av hensyn til rikets sikkerhet, ikke geografisk fordelt. Utslippene regnes sammen med annen offentlig tjenesteproduksjon.
Stasjonære utslipp er fordelt på kommune etter antall sysselsatte i undervisning og forskning (Kilder: SST, STS, PAI).
Stasjonære utslipp er fordelt på kommune etter antall sysselsatte i helse- og sosialvesen (Kilder: SST, PAT).
Stasjonære utslipp er fordelt på kommune etter antall sysselsatte i annen offentlig virksomhet (Kilder: SST, PAT).
MSG-sektor Private husholdninger (Metode 1)
Utslippet fra stasjonær forbrenning er fordelt på kommune etter data fra Folke og boligtellingen 1980. To faktorer bestemmer fordelingen:
Folketall og boligenes utrustning for oppvarming. Fyringsoljer og parafin: Etter tallet på ovner beregnet for flytende brensel. Tungoljer: Etter tallet på sentralvarmeanlegg.
Kull, koks og ved: Etter tallet på ovner beregnet på fast brensel.
Fordampningsutslipp, spesielt løsningsmiddelutslipp, har enda ikke fått en fullgod fordeling da løsningsmiddelutslippene ikke er sektorfordelt. Fordampningsutslippene er likevel regionalisert. Vi har valgt å benytte følgende nøkler: Utslippene er fordelt på kommune etter antall ansatte på bensinstasjoner (K i 1 d e: BoF).
Utslipp fra bakerier (Metode 1)
Utslippene er fordelt på kommune etter antall ansatte i produksjon av bakervarer (K ild e: BoF).
Alle løsningsmiddelutslipp er fordelt på kommune etter tallet på innbyggere (K i 1 d e: FoB).
Utslippene av VOC fra skog er fordelt på kommuner etter skogsareal ifølge Landbruksteljinga 1979 (NOS) og fylkesspesifikke utslippskoeffisienter (se tabell 2.25). Skogsarealet er korrigert for volumtetthet ut fra data fra Landsskogstakseringen (SFT 1987b).
Regionaliserte utslipp på kontinentalsokkelen (EMEP-rutenivå) er utarbeidet for 1982 (Selboe 1987). Oversiktene er siden oppdatert til 1984 i forbindelse med utgivelsen av Naturessurser og miljø 1986.
Utslippene på kontinentalsokkelen er dels plassert direkte på EMEP-ruter, enten ved antatte ferdselsveier eller eller andre geografisk plasserte virksomheter. Dels er de fordelt ved hjelp av andre fast definerte geografiske områder som kommune eller fangstfelt. Modellen benytter seg i stor grad av manuell innlegging av data. Oppdatering krever derfor større arbeidsinnsats enn de andre modellene.
Utslippsberegningene omfatter områder innenfor midtlinjen mot andre nasjoner eller innenfor 200 mils økonomisk sone. Beregningene omfatter følgende virksomheter:
- Fiske og fangst (MSG-sektor 13)
- Utenriks sjøfart på norsk sokkel (del av MSG-sektor 60)
- Utvinning av råolje og naturgass (del av MSG-sektor 65)
- Leteboring (del av MSG-sektor 65)
- Innenriks sjøfart (del av MSG-sektor 74) og egentransport (Mobile utslipp fra Modis-sektor 23835 samt egentransport til sjøs for andre sektorer)
- Forsyningsflåte for oljevirksomhet (Del av Modis-sektor 23835)
- Kontinentalsokkeltrafikk med helikopter (Del av Modis-sektor 23845)
- Forsvarets sjøtrafikk (del av MSG-sektor 92)
- Fritidsbåter (del av MSG-sektor Private husholdninger)
Med unntak av de faste installasjoner, utvinningsplattformer og rørledningssystemer, er utslippene på kontinentalsokkelen i stor grad mobile. Regionaliserte utslipp på kontinentalsokkelen er dokumentert i Selboe (1987). Her vil det bli foretatt en sektorvis (aktivitetsvis) gjennomgang av metodene for fordeling av utslippene etter EMEP-ruter.
Fiskeflåtens drivstoff-forbruk går fram av Energiregnskapet. Vi har skilt på to hovedtyper fiske: havfiske og kystfiske. Det er antatt at små båter (<21 meter) kun driver kystfiske. Store båter driver både hav og kystfiske. Kystfiskeandelen av drivstoff-forbruket til store båter (>21 meter) antas proporsjonal med fangstmengden innenfor 12-milsgrensen. For mer detaljert informasjon se Selboe (1987).
Utslippene fra kystfisket er så fordelt på fylke etter fangstmengde i kystfiske (Fiskeristatistikk (NOS)). Utslippene er videre fordelt på kommuner etter kommunens andel av fylkets kyststrekning. Utslippene fra havfisket er fordelt på fangstfelt etter fangstmengde og videre på EMEP-rutenett etter fangstfeltenes plassering. Havneutslipp fra havfiskeflåten er fordelt på fylke etter ilandførte mengder fra havfiske og videre på kommune etter samme nøkkel som kystfisket.
Drivstoff-forbruket i utenriks sjøfart på norsk område er beregnet ved transportarbeidet på norsk område (NOS Samferdsel), antagelser om drivstoff-forbruk og transportarbeid mellom midtlinje mot andre land (grense for 200 mils økonomisk sone) og norsk 4 milsgrense i 1982 (Selboe 1987). For de seinere år er utslippene oppdatert med transportarbeidet i norske kystfarvann ved inn- og utførsel av varer med skip (NOS Samferdsel).
Utslippene er fordelt på EMEP-ruter etter antatte fartsveier og antatt transportarbeid etter fylke og kommune.
Utslipp fra avbrenning av gass og bruk av gass i gassturbiner for kraftforsyning (elektrisitet og mekanisk kraft) er plassert direkte på felt etter opplysninger fra Oljedirektoratet (Årsmelding). Utslipp fra forbruk av fyringsoljer er fordelt på felt etter tallet 'pa produksjons-/injeksjonshull. Forbruket av fyringsoljer går fram av Energiregnskapet. Utslippene er videre fordelt på EMEP-ruter etter feltenes plassering.
Energiforbruket for sektoren går fram av Energiregnskapet. Utslipp fra leteboring er fordelt på norsk og utenlandsk sokkel og videre på EMEP- rutenett etter riggmåneder i aktivitet (Oljedirektoratet). I Selboe (1987) ble fordelingen gjort etter antall letehull.
Utslipp fra losjivirksomhet m.m. er fordelt på norsk og utenlandsk sokkel, videre på felt i produksjon etter tallet på produksjons- og injeksjonshull (Oljedirektoratets Årsmelding) og på EMEP-rutenett som utslippene fra utvinningssektoren.
Energiforbruket i innenriks sjøfart er summen av marint brennstoff brukt i MSG-sektor 74 samt i industri og andre offentlige og private servicesektorer. I tillegg er tungoljeforbruket i Modis-sektor 23835 (innenriks sjøfart) medregnet. Drivstoff-forbruket til forsyningsfliten til oljevirksomhet er fratrukket. Utslippene er fordelt etter grupper av type av fart og fylker etter følgende nøkler (se også Rosland 1987): Fartstype ;
Utslippene er videre fordelt på kommuner etter andelen av fylkets kyststrekning. Utslippene er fordelt på EMEP-ruter etter fordeling av kyststrekning mellom kommune og EMEP-rute.
Forsyningsflåtens energiforbruk er beregnet utfra transportarbeidet den utfører (Samferdselsstatistikk (NOS)) og antagelser om drivstoff-forbruk (Godstransport på kysten 1980. Leie og egentransport (NOS)).
Ut fra antagelser om fraktmengder til henholdsvis utvinningssektoren og leteboring er det antatt et forbruk av drivstoff under fart og drivstoff-forbruk på feltene i Nordsjøen. Fartsforbruket er fordelt på EMEP-ruter etter antatte fartsveier og antatt mengde fraktet gods. Feltforbruket er dels fordelt etter antall riggmåneder i leteboring og dels på felt i produksjon etter tallet på produksjons/injeksjonshull.
Utslippene gjelder kun landinger/avganger på kontinentalsokkelen. Landinger/avganger på fastlandet behandles sammen med annen sivil luftfart. Antallet landinger i helikoptertrafikken mellom kontinentalsokkelen og fastlandet ble gitt av luftfartsverket i 1982 (Årsmelding). I tillegg til disse landingene var det landinger i forbindelse med intern trafikk på feltene. Omfanget av dette er beregnet for 1982 ved hjelp av tall for intern trafikk (Luftfartsverket) og gjennomsnittlig passasjerbelegg på ulike felt (TØI 1984). I 1982 var det ca. 120 000 landinger på kontinentalsokkelen. Etter 1982 har tallet minsket til ca. 100 000 på grunn av innføring av større helikoptertyper. Vi antar at landingstallet seinere har holdt seg konstant.
Forsvarets båter bruker marint brennstoff. Utslippet er regionalisert sammen med annen innenriks sjøfart.
Utslippene er fordelt på fylker etter tallet på småbåter og videre på kommuner og EMEP-ruter etter samme metode som innenriks sjøfart. Dette gjør at utslipp fra båter på innlandssjøer ikke kommer med, men det antaes at utslippet i ferskvann er lite i forhold til utslippene i kystfarvannene.
3. NASJONALE UTSLIPP TIL LUFT I NORGE I dette kapittelet vil det for hver komponent først bli gitt en kort presentasjon av nasjonale utslipp til luft i perioden 1973 til 1985 i tillegg til foreløpige beregninger av utslippene i 1986 og 1987. Hovedpoenget i presentasjonen vil imidlertid være å presentere relativt detaljerte oversikter over utslipp i perioden 1982-1985. Oversiktene omfatter utslipp fordelt etter kilde, energivare og MSG-sektor. Vedlegg 3 viser utslipp til luft i 1985 for komponentene $0,, NO,, CO, VOC, PRT og bly etter Modis-sektor. Tabell 3.1. Nasjonale utslipp til luft 1973-1987* mme SO, 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 tt SO, 1000 tonn 162 155 144 155 154 150 153 150 136 119 113 104 105 99 93 Mob. kilder 22 21 22 24 24 26 26 26 27 26 27 26 27 25 24 St. kilder … 73 69 63 73 72 69 68 65 59 43 34 28 31 29 24 Ind. pros. ..
St. kilder … 37 34 34 38 40 34 31 31 26 25 25 24 25 25 24 Ind. pros. ...
St. kilder … 85 84 86 87 90 95 114 125 123 113 114 116 120 120 129 Ind. pros.
St. kilder … 17 17 18 20 21 21 25 27 28 23 23 24 25 25 26 Ind. pros. … 4 4 5 5 4 4 4 4 4 5 5 5 6 5 6 Fordampn....
Mob. kilder 8 8 9 9 10 10 11 10 10 11 11 12 12 13 13 St.
Mob. kilder 789 734 828 655 660 692 725 677 471 547 459 284 303 260 272 Ind. pros.
* Foreløpige tall 1986 og 1987.
Utslippene av SO, er redusert kraftig i perioden 1973 - 1987, se figur 3.1. Hovedtyngden av utslippsreduksjonene har skjedd i stasjonær forbrenning, men også prosessutslippene har vært noe mindre i den siste delen av perioden. Flere faktorer forklarer nedgangen i SO,-utslippene:
- Svovelinnholdet i flere oljeprodukter er redusert i perioden.
- Forskrifter om bruk av normalsvovelholdig tungolje i kystfylkene i Sør-Norge trådte i kraft i 1977, og ble utvidet til å gjelde alle de 13 sørligste fylkene fra og med 1986.
- Tilgangen på tilfeldig kraft har vært god i første halvdel av 1980-årene. Dette minsker forbruket av olje da enkelte bedrifter kan bytte ut olje med elektrisk kraft, se figur 3.2.
Figur 3.1. Utslipp av SO, etter kilde. 1973-1987!.
Bj PS øge! re, SS ve! re; pej Sel re; == besd BRA pe Sej S03 se pe] 2 tøj pe ege oe 2S oe = ooo lll oe SE 2 ege Sej XL sæ SE re: pe] « ed BS tøj RS] RS poed — [Se] > SE oe 80 pe] je pe] tø tøj pe] pe] 2 2 BRS psej ped > 2 os! <3 Se bo er > es oe eve hes BE RÅ BY BRA Rd BX pl pl RS RY RAE BY Rd PÅ BX BN Rd RY BH BY BS IX RA BY BA BA ej RA RA 60 RS KS Rd RI Kd Rd Kd så -ke] pe Få Sd 029 tøj Sd PS ORR eve å -Lod SS ege < 4 | ege ege bes. ed 2S ver! oe re, oe <> ege ege S Q Oe pSej pSe9 oe pSe4 ole p> NH EEE SS SS Rd BJ By Sd Rd BS Rd EB ed PI b p > re Sej 2 po] 2 Seg eg SE SE re pS SE psed På [SS] tøj 2 ege SL ege pe 2 E2SÅ ege ege bes ege > 2S re ege SC 40 re, bd re, ege pe] re, re 2 2S SA oe be ele > es >] $2 ege PS 2 ege ege ge 2S ee bes. og 2S pS pA re oe tøj poej ped tøj tøj re psej PS pe HN o% SG 2 25 ege! oe oe p< ro. ege oe oe <> 5 > 2S 2 bosd pS SE bes SE oe SE > psej oo HI 030 HN 0% po re;
1) Foreløpige tall for 1986-1987.
K ild e:
Tabell 3.2-3.4 viser utslipp etter utslippskilder, energivarer og MSG-sektorer i perioden 1982-1985.
Den største kilden til SO,-utslipp i Norge er industrielle prosessesutslipp. Fem MSG-sektorer har prosessutslipp av SO, MSG-sektor 43 - produksjon av metaller, MSG-sektor 37 - produksjon av kjemiske råvarer, MSG-sektor 27 - produksjon av kjemiske og mineralske produkter, MSG-sektor 34 - produksjon av treforedlingsprodukter og MSG-sektor 40 - raffinering av jordolje. Den klart viktigste sektoren er produksjon av metaller som i 1985 bidro med over 70% av de industrielle prosessutslippene. Utslippene fra denne sektoren var relativt stabile i perioden 1982-1985. Fra 1987 er imidlertid utslippene redusert betraktelig i og med at smeltehytta i Sulitjelma, som har vært den største enkeltkilden til SO, i Norge, er nedlagt. Prosessutslipp fra oljeraffinerier er betraktelig redusert fra 1982 til 1985. Dette skyldes i første rekke at ESSO-raffineriet på Slagentangen installerte et nytt svovel-gjenvinningsanlegg i 1984. Prosessutslippene fra de andre sektorene har ikke vist noen klar trend i perioden fra 1982 til 1985.
utslippene. Omtrent 75% av utslippene fra stasjonær forbrenning kom fra industrien. Dette skyldes i hovedsak at industrisektorene er den største forbrukeren av tungolje som er den viktigste bidragsyter til utslippene fra stasjonær forbrenning. Utslippene av SO, fra stasjonær forbrenning var betydelig høyere i 1982 enn i de påfølgende årene. Dette skyldes dels at utslippskoeffisienten for SO, ble noe redusert i flere sektorer (se tabell 2.8). Størst betydning har imidlertid tilgangen på tilfeldig elektrisk kraft som flere store bedrifter, spesielt innenfor treforedlingssektoren, kan bruke i stedet for oljefyring. Bytte av tungolje mot elektrisk kraft førte f.eks til at utslippene fra treforedlingssektoren nesten ble halvert fra 1982 til 1983, se figur 33.
Figur 3.3. Forbruk av tungolje og tilfeldig el-kraft i treforedling 1976-1985.
1) Forbruk tungolje 1985 = 136.000 tonn. Forbruk tilfeldig el-kraft 1985 = 1720 GWH K i 1 d e: Energiregnskapet.
De mobile utslippene, som i 1985 utgjorde 25% av de nasjonale utslippene, domineres av utslipp fra sjøtrafikk. Dette skyldes et relativt stort forbruk av normalsvovelholdig tungolje i innenriks- og utenriks sjøfart på norsk område og et høyt forbruk av marint brensel både i sjøfart, fiske og fangst og oljevirksomhet. Utslipp fra andre mobile kilder domineres av dieselmotorer. Selv om disse utslippene er relativt små i forhold til andre kilder er de svært viktige bidragsytere når det gjelder forringelse av luftkvaliteten i byer og tettsteder. Tabell 3.3 viser at utslippene fra autodiesel varierer ganske mye fra år til år på grunn av betydelige variasjoner i svovelinnholdet i diesel (se også tabell 2.11).
1982 1983 1984 1985 - rr TALT | nens mentere 119063 112759 103868 105202 STASJONÆR FORBRENNING..... 43302 34455 27737 31428 - Industriell forbrenning ............ 33398 25384 20680 23730 - Utvinning av olje og gass .. 362 291 227 264 - Forbrenning utenom industri ..... 9397 8645 6684 7179 - Avfallsforbrenning mee 145 135 145 255 INDUSTRIELLE PROSESSER....... 49761 50954 50397 . 47067 - Treforedling 2595 3090 3390 2800 - Kjemiske råvarer 5105 5535 6464 5748 - Mineralske produkter 2320 2828 1807 2305 - Oljeraffinering 7850 6618 3880 2907 - Metaller 31891 32883 34851 33307 MOBILE KILDER 26000 27349 25735 26707 = Biltrafikk meeen 3530 3780 2631 4284 - Lette kjøretøy - Bensin 129 129 137 145 - Diesel 549 703 480 798 - Tunge kjøretøy - Bensin 7 7 8 8 - Diesel 2845 2941 2006 3334 - Små motorredskap + Motorsykler og mopeder ......... 7 7 8 8 - Traktorer og motorredskap . 1220 1257 986 1348 - Jernbane 90 90 60 93 - Lufttrafikk  ....
-—————_———————————m—-—m8——— energivare. 1982-1985.
-TALT Gases enn 69302 61735 51494 59846 MOBILE KILDER mme 26000 27349 25735 26707 - Bensin 146 146 156 165 - Autodiesel 4704 4991 3532 5572 - Marint brensel 6800 7920 6197 6267 - Tungolje 14232 14167 15714 14555 - Flyparafin 118 125 136 148 STASJONÆR FORBRENNING .… — 43302 34455 27737 31428 - Parafin 44 70 34 82 - Fyringsolje … 5 8713 7498 5228 5916 - Tungolje......... . 21302 16406 13809 15682 - Gass 0 0 0 0 - Kull 445 530 684 905 - Koks 530 1057 1233 1104 - Ved 383 400 397 408 - Avfall 70 . 70 70 70 Brenselutslipp fra konsesjonsbehandlede bedrifter...
Produksjon av metaller var i 1985 alene ansvarlig for ca. 34% av de nasjonale utslippene av SO, Andre industrisektorer med store utslipp er produksjon av kjemiske og mineralske produkter, produksjon av kjemiske råvarer og raffinering av jordolje på grunn av betydelige prosessutslipp, treforedling på grunn av prosessutslipp og stasjonære utslipp som følge av forbruk av tungolje. Det er i tillegg store utslipp fra produksjon av næringsmidler, en sektor som har et stort forbruk av tungolje. Totalt bidro industrien med 67% av utslippene av SO, i Norge i 1985. Andre sektorer med store utslipp er innenriks samferdsel og utenriks sjøfart.
Hf MSG-sektor 1982 1983 1984 1985 - — — —r - rr Talt 0 renser annen ee. 119063 112759 103868 105202 11 Landbruk 1802 1547 1134 1277 12 Skogbruk 78 66 52 70 13 Fiske og fangst . 2199 2710 2011 2653 16 Prod. av næringsmidler 6911 6834 5832 5732 17 Prod. av nytelsesmidler 467 480 473 613 18 Prod.
bekledningsvarer 453 354 274 353 26 Prod. av trevarer 1025 950 727 708 27 Prod.
mineralske produkter … 6853 6779 5810 6091 28 Grafisk produksjon 74 55 45 46 31 Bergverksdrift 906 1715 1606 1598 34 Prod.
produkter =— ss.....scssessevmnm 14243 7874 5751 8197 37 Prod. av kjemiske råvarer 6955 6889 7704 7074 40 Raffinering av jordolje ; 9629 8383 4817 3877 43 Prod. av metaller ............ mette 34840 35700 37623 35768 45 Prod.
produkter mm...
virksomhet 932 985 707 991 60 Utenriks sjøfart 8219 8485 8313 7577 65 Olje og gass — … 926 916 1248 802 -72 Elektrisitetsproduksjon ........... 145 135 145 255 74 Innenriks samferdsel  ..............
husholdningsapparater ............ 133 113 77 88 81 Varehandel ………… . 1455 1413 1214 1446 82 Bank- og forsikring . 74 64 42 45 83 Boligtjenester  .............. + 59 42 25 27 84 Annen privat tjenesteprod. ...... 806 677 473 533 91 Offentlig administrasjon .
virksomhet 451 389 271 301 94 Helsetjenester m.v.
- mummunn Etter oljekrisen i 1974 økte NO,-utslippene til 1979, se figur 3.4. Etter en midlertidig nedgang fra 1979 til 1981 har utslippene igjen steget. Den sterke veksten i NO, utslipp har hovedsakelig kommet som en følge av den økte trafikkmengden på " norske veier, både fra private husholdninger, som har tatt ut en stor del av konsumveksten i form av kjøp og bruk av privatbiler, og en økning i transportarbeidet foretatt i og for andre sektorer. I tillegg har standardhevingen i bilparken gjort at utslippene pr. forbrukt enhet drivstoff har øket.
Figur 3.4. Utslipp av NO, etter utslippskilder 1973-19871.
Tabellene 3.5-3.7 viser utslippene av NO, etter utslippskilder, energivarer og MSG-sektorer i perioden 1982-1985.
Mobile kilder er den viktigste kilden til NO, utslipp i Norge. I 1985 kom hele 85% av utslippene fra mobile kilder. De største utslippene kommer fra sjøtransport og fiskefartøyer grunnet et stort energiforbruk og høye utslippskoeffisienter (se tabell 2.10). I 1985 ble over 52% av utslippene i Norge sluppet ut i forbindelse med sjøtransport, fiske og fangst og leteboring etter og utvinning av råolje og naturgass. På fastlandet domineres utslippene av NO, av bensin- og - dieseldrevne biler, motorredskaper og traktorer. Disse kildene bidro i 1985 med 35% av de nasjonale utslippene.
utslippene. Over 40% av NO,-utslippet fra stasjonære kilder skrev seg i 1985 fra utvinning av naturgass og råolje. Årsaken til de relativt store utslippene av NO, fra denne virksomheten er et omfattende bruk av gassturbiner og brenning av gass i fakkel på feltene i Nordsjøen.
Prosessutslippene av NO, utgjør kun i overkant av 4% av de nasjonale utslippene. Disse utslippene er knyttet til produksjon av kunstgjødsel og metaller. I MSG-sektor 37 er prosessutslippene av NO, knyttet til noen få bedrifter. Dette fører til at enkelte kommuner, som Meløy kommune i Nordland, har store NO,-utslipp som fører til en reduksjon av luftkvaliteten på tross av liten befolkning og derved lite biltrafikk. (Se tabell 4.4.)
Tabell 3.5. Utslipp av NO, etter utslippskilde. 1982-1985.
1982 1983 1984 1985 - I I ALT 197454 208345 226010 222734 STASJONÆR FORBRENNING..... 24677 24982 23824 24710 - Industriell forbrenning — 12999 11537 10818 10951 - Utvinning av olje og gass 7812 9967 9642 9947 - Forbrenning utenom industri . 3721 3343 3319 3422 - Avfallsforbrenning = mme 145 135 145 255 INDUSTRIELLE PROSESSER ...... 8550 9260 9985 9575 - Treforedling … - Kjemiske råvarer ..... : 5270 5310 5520 5140 - Mineralske produkter … . = - Oljeraffinering - Metaller 3180 3950 4465 4435 MOBILE KILDER men 164231 174101 192201 188449 = Biltrafikk meer 54065 60291 62918 66429 - Lette kjøretøy - Bensin 33206 34554 35371 36246 - Diesel 1225 1590 1701 1954 - Tunge kjøretøy - Bensin 1726 1997 2425 2618 - Diesel 17908 22150 23421 25611 - Små motorredskap + Motorsykler og mopeder ......... 191 178 225 233 - Traktorer og motorredskap ..... 10151 10474 12308 11618 - Jernbane .........
dd energivare. 1982-1985.
I m rr I ALT 197454 708345 226010 222734 MOBILE KILDER mme 164231 174101 192201 188449 - Bensin 35489 37080 38491 39489 - Autodiesel 29584 34524 37730 39503 - Marint brensel . 74431 77710 86755 81243 - Tungolje 22137 22035 26233 24949 - Flyparafin 2591 2753 2992 3265 STASJONÆR FORBRENNING..... 24677 24982 23824 24710 - Parafin 562 438 428 515 - Fyringsolje 3188 2728 2633 2803 - Tungolje AA 2576 2032 1845 1990 - Gass sessernsennsssmsasestrssnssantenrentse 7722 9912 9580 9916 - Kull . 43 65 109 176 - Koks  ..... .
behandlede bedrifter ................
MSG-sektor 74, Innenriks samferdsel, som i 1985 bidro med hele 3090 av NO,-utslippene på norsk område, skiller seg klart ut som den største utslippssektoren. I 1985 kom nær 63% av utslippene fra denne sektoren fra innenriks sjøfart. På grunn av den store bestanden av privatbiler er også utslippene fra private husholdninger svært høy. Andre sektorer med høye utslipp er MSG-sektor 13, fiske og fangst, som har et stort forbruk av transportoljer, MSG-sektor 81, varehandel, som har en omfattende egentransport både på land og sjø og MSG-sektor 55, bygge- og anleggsvirksomhet, med en stor bestand av store dieseldrevne motorredskaper og både land- og sjøveis egentransport. MSG-sektor 65, -Olje- og gassvirksomhet, skiller seg noe ut fra de andre sektorene ved at sektoren i tillegg til store mobile utslipp fra letevirksomheten også har store utslipp fra brenning av gass i turbiner og fakkel på produksjonsplattformene.
— te MSG-sektor 1982 .
11 Landbruk 5187 5254 5257 5302 12 Skogbruk 658 556 658 608 13 Fiske og fangst . 24165 25575 28155 29625 16 Prod. av næringsmidler 2315 2513 2295 2079 17 Prod. av nytelsesmidler … 231 219 195 191 18 Prod.
bekledningsvarer 190 258 163 158 26 Prod. av trevarer 599 638 653 602 27 Prod.
mineralske produkter .… 6363 5861 5379 4678 28 Grafisk produksjon 182 159 147 128 31 Bergverksdrift 1884 1517 1795 1660 34 Prod.
produkter 1898 1143 977 1378 37 Prod. av kjemiske råvarer 7045 7027 7124 6780 40 Raffinering av jordolje.. 1632 1742 1592 1672 43 Prod. av metaller 4405 5591 5923 5698 45 Prod.
virksomhet 5661 6561 6753 7240 60 Utenriks sjøfart .
. 65 Olje og gass  ........
72 Elektrisitetsproduksjon  ......... 145 135 145 390 74 Innenriks samferdsel  ......c......
husholdningsapparater 334 337 330 374 81 Varehandel 8386 8451 9516 9946 82 Bank- og forsikring .... 288 293 339 354 83 Boligtjenester ............ 20 15 13 13 84 Annen privat tjenesteprod. 1754 1851 2008 2190 91 Offentlig administrasjon … 164 136 214 128 92 Forsvar...
virksomhet 150 130 123 128 94 Helsetjenester m.v.
produksjon 541 547 753 1174 P Private husholdninger .
— I Imus Figur 3.5 viser utslippene av CO etter kilde 1973-1987. Utslippene var stabile i første halvdel av 1980-årene. Foreløpige beregninger tyder på at utslippene har økt betydelig etter 1985.
Figur 3.5. Utslipp av CO etter utslippskilder 1973-19871.
2 DD ÅÅ å Å å OD LJ 1 [| [] EB» BS HEN RI Rd Rd Rd pd Å Ed å BR Ka BESS SS BEE LJ Ra Rd RJ kd KJ RÅ Rd RÅ BJ Rd kd RS RS] 500 je; XL psd på RO KJ RA RA BJ BI PÅ RY RA RA = SER FÅ FÅ I RS I RS RI BI Kd 3 Å SÅ > Fr 4 å > Så Rd | 2 i ' tøj tøj 25 tøj SS ARGRDSSDSDSDSESDAG = el |- pb i Få ¥ % FÅ £ a i € å 5 400 få H % 4 Få BRE BEER S i % 4 % 3 Å så Å & Få + = co + = * Å Å Æ 3 3 = ¥ > > 1 3 i å fi bi * FE å ; qa | = $ i å * F ; 2 & på 3 ? 300 é 4 iq | 'Hl Bt iq Ed EA HA Ob i x Få 5 4 | å £ 4 > me Å = z å 3 F 3 i MHT tq Få [1 AGE qb 3 F: å % å 4 : i 200 å 3 AH 1 | 'Bt : z AF pe 3 Å 3 | få FÅ F F 100 i i i F i ;
1) Foreløpige tall 1986-1987.
Tabellene 3.8-3.10 viser utslipp av CO etter utslippskilder, energivarer og MSG-sektorer i perioden 1982-1985.
1 1985 kom hele 74% av CO-utslippene fra mobile kilder. Hovedtyngden av de mobile utslippene, ca. 92% i 1985, kommer fra bensindrevne motorer. Små bensinmotorer, eks. mopeder, gressklippere og motorsager, bidrar på grunn av meget høye utslippskoeffisienter (se tabell 2.11) med nesten 10% av de nasjonale utslippene.
CO-utslippene fra stasjonær forbrenning bidro i 1985 med ca. 20% av de nasjonale utslippene. Det er kun en viktig kilde, vedfyring, som i 1985 var ansvarlig for 90% av de stasjonære utslippene.
Prosessutslippene bidro i 1985 med ca 6% av utslippene. Prosessutslippene av CO er i hovedsak knyttet til produksjon av silisiumkarbid i MSG-sektor 37, produksjon av kjemiske råvarer. Kun 4 bedrifter produserer silisiumkarbid. Prosessutslippene av CO er derfor konsentrert i noen få kommuner.
TALT oossesrterstsssssvsvnarossesennenannent STASJONÆR FORBRENNING.....
- Industriell forbrenning ............ = Utvinning av olje og gass - Forbrenning utenom industri ..... - Avfallsforbrenning  ...................
- Kjemiske råvarer - Mineralske produkter - Oljeraffinering .....
+ Motorsykler og mopeder ......... - Traktorer og motorredskap .....
vare. 1982-1985.
1982 1983 1984 1985 - I I ALTE 563956 562240 560765 553931 MOBILE KILDER ................ 450675 448546 444556 433744 - Bensin 418608 414077 407060 395816 - Autodiesel 15335 17129 18289 18905 - Marint brensel 7443 7771 8676 8124 - Tungolje — ..... - 2214 2204 2623 2495 - Flyparafin 7075 7365 7098 8404 STASJONÆR FORBRENNING.... — 113281 113694 116209 120187 - Parafin 1350 1050 1043 1261 - Fyringsolje .... … 4019 3527 3254 3518 - Tungolje — ….… fr 113 91 85 91 - Gass 2190 2812 2716 2800 - Kull 1816 1832 1861 1710 - Koks 2833 2795 2824 2803 - Ved 100546 101186 104037 107534 - Avfall 140 140 140 140 Brenselutslipp fra konsesjonsbehandlede bedrifter...
Private husholdninger var, på grunn av bensindrene biler, små motorredskaper og vedfyring, i 1985 ansvarlig for hele 68% av de nasjonale CO-utslippene. Andre sektorer med et høyt CO-utslipp er innenriks samferdsel og varehandel på grunn av et betydelig forbruk av bensin, og produksjon av kjemiske råvarer på grunn av prosessutslipp fra produksjon av silisiumkarbid.
11 Landbruk 12 Skogbruk 13 Fiske og fangst 16 Prod. av næringsmidler ............ 17 Prod. av nytelsesmidler ........... 18 Prod. av tekstil og bekledningsvarer 26 Prod. av trevarer 27 Prod. av kjemiske og mineralske produkter 28 Grafisk produksjon 31 Bergverksdrift 34 Prod. av treforedlingsprodukter. merne 37 Prod. av kjemiske råvarer 40 Raffinering av jordolje .. 43 Prod. av metaller 45 Prod. av verkstedsprodukter merne 50 Bygging av skip og oljeplattformer m.v. — «menne 55 Bygge- og anleggsvirksomhet 60 Utenriks sjøfart 65 Olje og gass .... 72 Elektrisitetsproduksjo 74 Innenriks samferdsel 79 Reparasjon av kjøretøyer, husholdningsapparater ............ 81 Varehandel 82 Bank- og forsikring 83 Boligtjenester ............ . 84 Annen privat tjenesteprod. ...... 91 Offentlig administrasjon .......... 92 Forsvar rer 93 Undervisning og forskningsvirksomhet 94 Helsetjenester m.v. .
ee AKK Figur 3.6 antyder at utslippene av VOC har øket jevnt de siste årene. Det må presiseres at beregningene av spesielt fordampningsutslipp er usikre da det ennå ikke foreligger noen god metode for å registre årlige endringer i utslipp fra løsningsmidler. Økningen i utslippene er hovedsakelig et resultat av økt utslipp fra bensinbiler og en øket aktivitet i olje- og gassutvinningen i Nordsjøen.
Figur 3.6. Utslipp av VOC etter utslippskilder 1973-19871.
BB Stasjonære kilder 3:
9 AX rx) hot!
| Be | pe sem ny | I.
= so = BB = BERR Å å RS = a HF 60 RS Ba Ba Fog tå Få Få EB : mm å ; 'HR BR: 40 så tå db F 3 11 bE 20 & i Å Å 3 '
Tabell 3.11-3.13 viser utslipp av VOC etter utslippskilde, energivare og MSG-sektor. Sektor- og energivarefordelte oversikter er eksklusive fordampningsutslipp.
Den storste kilden til antropogene fordampningsutslipp i Norge er mobile kilder. I 1985 bidro disse med ca. 42% av totale nasjonale utslipp. Som for CO er bensindrevne kjøretøy og redskap de viktigste utslippskildene. Bensindrevne biler og mindre bensinmotorer bidro i 1985 med henholdvis 50% og 29% av de mobile utslippene av VOC.
Utslipp fra fordampning av flyktige stoff utgjorde i 1985 ca. 40% av VOC-utslippene. Fordampning fra løsningsmidler er den viktigste kilden, men utslipp av VOC fra lagring, transport og salg av lette oljeprodukter, og ikke minst fra produksjon av råolje og gass, er også betydelige.
VOC-utslipp fra stasjonær forbrenning 1985 utgjorde i 1985 ca. 14% av de nasjonale utslippene. Den klart viktigste kilden er vedforbruk i private husholdninger som bidro med hele 86% utslipp fra stasjonær forbrenning.
nale utslippene i 1985.
og oljeraffinerier.
I tillegg til antropogene utslipp er det store naturlige utslipp av VOC. Det er f.eks. beregnet at utslippene av terpener fra skog er på ca. 180 000 tonn pr.
19874), se tabell 2.25.
Tabell 3.11. Utslipp av VOC etter utslippskilde. 1982-1985.
1982 1983 1984 TALT Lem 165776 167554 172586 STASJONÆR FORBRENNING..... 23015 23354 23912 - Industriell forbrenning  ........... 511 482 427 - Utvinning av olje og gass fo 1662 2126 2055. - Forbrenning utenom industri ..... 20768 20681 21353 - Avfallsforbrenning een 75 65 75 INDUSTRIELLE PROSESSER....... 4720 5035 5185 - Treforedling = ........ - Kjemiske råvarer 1410 1120 1130 - Mineralske produkter - Oljeraffinering 2440 2770 2780 - Metaller mes ve 870 1145 1275 MOBILE KILDER 000000 70069 70363 73397 - Biltrafikk 39441 41030 40691 - Lette kjøretøy - Bensin 34732 35683 34837 - Diesel 878 1170 1287 - Tunge kjøretøy - Bensin 1294 1399 1697 - Diesel 2537 2767 2870 - Små motorredskap + Motorsykler og mopeder ......... 20398 18762 20832 - Traktorer og motorredskap . 1667 ; 1705 1932 - Jernbane 45 45 45 - Lufttrafikk ~~... . 1620 1696 1826 - Innenriks sjøfart 3439 3451 3611 - Utenriks sjøfart 1291 1329 1429 - Fiskeflåte 1725 1905 2010 - Oljeboring … 443 440 1021 FORDAMPNINGSUTSLIPP | … 67972 68802 70094 - Lagring av bensin .… 2751 2804 2935 - Bensinstasjoner sens 4088 4167 4363 - Losningsmiddelutslipp ............
-,—— energivare. 1982-1985.
1982 1983 1984 1985 sr IALT | ooeeeeoesssesvsssesereneronenneenneser 93084 93717 97309 99081 MOBILE KILDER eee 70069 70363 73397 74283 - Bensin 56475 55886 57408 58226 - Autodiesel 5107 5687 6134 8393 - Marint brensel 6316 5551 6197 5803 - Tungolje ..... + 1581 1574 1874 1732 - Flyparafin 1588 1664 1784 1910 STASJONÆR FORBRENNING..... 23015 23354 23912 24798 - Parafin 130 101 100 120 - Fyringsolje . 555 480 455 486 - Tungolje 157 124 113 122 - Gass 1643 2109 2037 2100 - Kull 185 190 198 191 - Koks 43 35 41 37 - Ved 20048 20098 20745 21447 - Avfall 35 35 | 35 35 Brenselutslipp fra konsesjonsbehandlede bedrifter ................
1) Eksklusive fordampningsutslipp.
Utslipp fra personbiler og vedfyring gjør at private husholdninger er den sektoren som har størst utslipp av VOC (eksklusive løsningsmidler). Andre sektorer med relativt store utslipp fra mobile kilder og stasjonær forbrenning er innenriks samferdsel og varehandel.
te MSG-sektor 1982 1983 1984 1985 IE FA 97804 98754 102493 104616 11 Landbruk 4520 4037 4039 3801 12 Skogbruk  ..... 1130 860 1130 1120 13 Fiske og fangst 2976 1906 3261 3366 16 Prod. av næringsmidler = - 356 380 364 344 17 Prod. av nytelsesmidler ........... 52 44 43 43 18 Prod.
bekledningsvarer 42 39 3] 31 26 Prod. av trevarer 157 180 145 149 27 Prod.
mineralske produkter 287 293 290 270 28 Grafisk produksjon 75 75 63 63 31 Bergverksdrift 221 210 227 224 34 Prod.
produkter mms 118 98 45 73 37 Prod. av kjemiske råvarer 1495 1212 1203 1330 40 Raffinering av jordolje er 2481 2817 2820 3054 43 Prod. av metaller... 969 1262 1388 1365 45 Prod.
produkter mere 184 222 152 193 50 Bygging av skip og ;
virksomhet 889 986 1016 1074 60 Utenriks sjøfart 1291 1329 1429 1443 65 Olje og gass cec 2105 2565 3076 2618 72 Elektrisitetsproduksjon 75 65 75 130 74 Innenriks samferdsel ...............
husholdningsapparater ............ 309 308 292 326 81 Varehandel | ..... 5258 5413 5468 5735 82 Bank- og forsikring 278 278 315 323 83 Boligtjenester ........... 3 2 2 2 84 Annen privat tjenesteprod. 1436 1514 3 1556 1698 91 Offentlig administrasjon ...
virksomhet 24 21 20 20 94 Helsetjenester m.v.
Figur 3.7 viser utviklingen i utslippet av partikler i perioden 1973-1987. Etter en midlertidig nedgang i midten av 1970-åra på grunn av oljekrisen viste utslippene en økende tendens mot slutten av tiåret. Fra 1979 til 1982 var det en betydelig reduksjon av utslippene som deretter har økt igjen. De foreløpige beregningene antyder imidlertid en viss nedgang i utslippene fra 1986 til 1987. Det har i hele perioden vært en tendens til at utslippene fra mobile kilder har øket noe. Hovedtyngden av variasjonene skyldes imidlertid endringer i utslippene fra stasjonær forbrenning.
Figur 3.7. Utslipp av partikler etter utslippskilder 1973-1987!.
er 30 pc] tøj sa sa bå == < Se FS] BA -fe BY BR os | PS oe rod fj BESS] pe ge 25 pe] på Pe RU RA ge Bes = ge pe] BA MK RA ej BR m Rd BR = pe] Bl FS BI RA bod PM Rd FSI FS fæl 5 pe] i RA RA ked RU BB FA SSO — pe] pod Seg BY RA pod Rd Rd pes Seg od pes 5] fo] Rd RI 000 ej Rd RY RA ed BRA RA o 20 £3 BY BA BRA RA psc] BI OBA BRA Bl BA BRA te tøj tøj re te toj te tø 3S te tøj tøj a ege ege ege ege pos ege ele ge ege ele ge ege 2 re tøj tøj tøj re; tes tøj toj tøj aa fe ej ej RA RA sej fed pod SS RY RS RS se pod pi FS pes Seg Sed pod pos — pe] kj FI RI RS kd Rd Rd RS oe RS] RS] 18 Se BY RY OB SS RY BY BY BY BA BB på SE tø, te. SE ro tøj > > OS 202 KA ej sej [Si FS SSI ej BY BI RA og " 5] ke] BY BY RA Bx] BY BY RA aa I 3 eo! pod PS Bes bes ed BA | | i 101 Bå Å Å få få RÅ på P ro FS Få Få FF i å 3 | 3 FK pA % & BE på £ i * å 4 5 ? FS 2 z ; 4 ¥ Få få å 5 3 : z & å 3 : VE 3 z + å Å Å 3 3 3 HE CREE BE:
Tabellene 3.14-3.16 viser utslippene av partikler etter utslippskilder, energivarer og MSG-sektorer i peroden 1982-1985.
Utslippene fra stasjonær forbrenning og mobile kilder er omlag av samme størrelsesorden. De stasjonære forbrenningsutslippene av partikler domineres, på samme måte som for CO og VOC, fullstendig av utslipp fra vedforbrenning. I 1985 kom ca. 87% av de stasjonære utslippene fra vedforbrenning.
Blant de mobile kildene er utslippene fra sjøtrafikk, inkludert oljeboring størst. Med hensyn til luftkvalitet er imidlertid utslippene fra biltrafikk, som i 1985 bidro med ca. 16% av de nasjonale kildene, en langt viktigere kilde. Utslipp fra biltrafikk, spesielt dieseldrevne biler, er sterkt medvirkende til å redusere luftkvaliteten i byer og tettsteder.
7 TALTE 22739 22988 24260 STASJONÆR FORBRENNING..... 11989 11772 11960 - Industriell forbrenning  ........... 1329 1156 1004 - Utvinning av olje og gass ae: 12 10 11 - Forbrenning utenom industri .... 10612 10570 10910 - Avfallsforbrenning = ..........eeeeee 35 35 35 INDUSTRIELLE PROSESSER....... 0 0 0 MOBILE KILDER...
- Diesel 1519 1780 1772 - Små motorredskap + Motorsykler og mopeder ......... 513 476 529 - Traktorer og motorredskap 1149 1175 1327 = Jernbane — coeeescecnrrcrvess 60 60 60 - Lufttrafikk 135 142 155 - Innenriks sjøfart "2751 2760 2888 - Utenriks sjøfart ..
oo ————————————————————————————————————————————————————————————————————— energivare. 1982-1985.
1982 1983 1984 1985 me TALTE 22739 22988 24260 24409 MOBILE KILDER me 10750 11215 12300 11959 - Bensin 1969 1835 1946 1902 - Autodiesel 3133 3542 3750 3828 - Marint brensel 4253 4441 4957 4642 - Tungolje — ..... 1265 1259 1499 1426 - Fly parafin 130 137 148 161 STASJONÆR FORBRENNING..... 11989 11772 11960 12450 - Parafin 66 51 | 50 60 - Fyringsolje rs 320 276 263 280 ~ Tungolje mene 679 538 490 528 - Gass 0 0 0 0 - Kull . 172 182 195 207 - Koks ...
-- Ved ao . 10087 10192 10437 10785 - Avfall 35 35 35 35 Brenselutslipp fra konsesjonsbehandlede bedrifter ....
Den klart største utslippssektoren er private husholdninger på grunn av et høyt vedforbruk i denne sektoren. Også innenriks samferdsel har relativt høye utslipp, hovedsakelig som følge av utslippene fra innenriks sjøfart.
11 Landbruk 12 Skogbruk 13 Fiske og fangst  ............. 16 Prod. av næringsmidler .. 17 Prod. av nytelsesmidler 18 Prod. av tekstil og bekledningsvarer . 26 Prod. av trevarer . 27 Prod. av kjemiske og mineralske produkter ............. 28 Grafisk produksjon 31 Bergverksdrift 34 Prod. av treforedlingsprodukter — 4 37 Prod. av kjemiske råvarer 40 Raffinering av jordolje .. 43 Prod. av metaller... 45 Prod. av verkstedsprodukter 50 Bygging av skip og oljeplattformer m.v.  ........... 55 Bygge- og anleggsvirksomhet : 60 Utenriks sjøfart 65 Olje og gass  ....... 72 Elektrisitetsproduksjon . . 74 Innenriks samferdsel ............... 79 Reparasjon av kjøretøyer, husholdningsapparater .… 81 Varehandel …… 82 Bank- og forsikring 83 Boligtjenester ase 84 Annen privat tjenesteprod. ...... 91 Offentlig administrasjon .. ' 92 Forsvar 93 Undervisning og forskningsvirksomhet ............. 94 Helsetjenester m.v. 95 Annen offentlig tjenesteproduksjon P Private husholdninger ...
DANN mune Utslippene av bly er kraftig redusert i løpet av perioden, se figur 3.8. Reduksjonene av blyutslippene er en konsekvens av forskrifter om blyinnhold i bensin som ble iverksatt i 1980 og 1983 (se tabell 2.7). Innføring av blyfri bensin i 1986 og kravet om innføring av katalysatorer på bensindrevne persobiler fra 1989 vil senke utslippene ytterligere.
Figur 3.8. Utslipp av bly etter utslippskilder 1973-1987.
100 1973 1975 1977 1979 1981 1983 1985 1987 1) 1986-1987, foreløpige tall.
Tabell 3.17 viser utslipp av bly etter utslippskilder 1982-1985. Utenom utslipp fra bensindrevne motorer, som i 1985 bidro med 93% av de totale blyutslippene i Norge, er kun prosessutslippene fra noen bedrifter i MSG-sektor 43, produksjon av metaller, av noen betydning. I perioden 1982-1985 har de årlige prosessutslippene ligget rundt 20 tonn. Fra 1987 er imidlertid prosessutslippene betydelig redusert som følge av nedleggelsen av smeltehytta i Sulitjelma som i 1985 slapp ut 14 tonn bly.
GJØVIK INGENIØRHØGSKOLE BIBLIOTEKET 1982 1983 1984 1985 AA TALT ermene 556 479 305 323 STASJONÆR FORBRENNING..... 1 1 1 1 INDUSTRIELLE PROSESSER....... 19 19 20 21 - Metaller 19 19 20 21 MOBILE KILDER  .......ccorccnrsrenees 546 459 284 302 = Biltrafikk = s..
- Lette kjøretøy - Bensin .
Bruken av bensinbiler i private husholdninger gjør at det er meget store utslipp fra denne sektoren. I 1985 bidro sektoren med nær 68% av de totale utslippene. Andre store utslippssektorer er varehandel og innenriks samferdsel på grunn av en betydelig forbruk av bensin, og produksjon av metaller på grunn av prosessutslipp.
16 Prod. av næringsmidler . 1745 17 Prod. av nytelsesmidler .… 399 18 Prod.
bekledningsvarer 368 26 Prod. av trevarer 776 27 Prod.
mineralske produkter … 1104 28 Grafisk produksjon on 824 31 Bergverksdrift — meme 417 34 Prod.
produkter = sessssssssssessssnsnennnnnnnn 275 37 Prod. av kjemiske råvarer. ; 48 40 Raffinering av jordolje es 35 43 Prod. av metaller... 19119 45 Prod.
virksomhet 3139 60 Utenriks sjøfart — mme 176 65 Olje og gass — m.
81 Varehandel = ...........
82 Bank- og forsikring 3901 83 Boligtjenester  ............ 1 84 Annen privat tjenesteprod.
virksomhet — meme 7 94 Helsetjenester m.v.
produksjon 2 P Private husholdninger .
1 Dette avsnittet presenterer resultater fra de regnerutinene som er nyttet til å fordele utslipp etter kommuner. Nedbrytningen av nasjonale utslippstall skjer etter fordelingsnøkler som tar lite hensyn til enkelte lokale særtrekk. Dette sammen med den usikkerhetsfaktoren som innføres ved bruk av generelle utslippskoeffisenter gjør at de beregnede utslippene kan avvike noe fra kommunens reelle utslipp. Resultatene fra beregningsrutinene gir imidlertid et godt grunnlag for både å si noe om utslippsnivåforskjeller mellom kommuner og utviklingstendenser i enkeltkommuner.
Det må påpekes at store utslipp i en kommune ikke behøver bety at innbyggerene utsettes for mer forurensning enn befolkningen i kommuner med mindre utslipp. Luftkvaliteten påvirkes av en rekke faktorer. Av de viktigste, foruten utslippsintensiteter, er fordeling av utslipp etter utslippskilder, lokale meteorologiske forhold, topografi, og tilførsel av langtransportert eller regional forurensning.
Vedlegg 5 gir tall for utslipp til luft av komponentene SO,, NO,, CO, VOC, partikler og bly i alle landets kommuner i 1985. Vedlegg 6 viser utslipp fordelt etter EMEP-rutenett 1985. I dette avsnittet vil vi konsentrere oss om å se på utviklingstendensen i endel kommuner med spesielt store utslipp og i kommuner som er klassifisert som forurenset (NILU 1986).
Totale SO,-utslipp på fastlandet gikk ned med 15% fra 1982 til 1985. Hele 272 kommuner har redusert utslippene med mer enn 5%, hvorav 108 med mer enn 20%. I 66 kommuner økte utslippene med mer enn 5%. Utslippsendringer som avviker mye fra landsgjennomsnittet vil oftest forekomme i to kommunetyper; kommuner med prosessindustri og kommuner med små utslipp. I kommuner med prosessindustri er ofte en enkelt bedrift ansvarlig for hovedtyngden av utslippene i kommunen. Utslippsendringer i slike nøkkelbedrifter vil derved få stor virkning på utslippene i hele kommunen. I kommuner med små utslipp vil tilfeldige endringer i energivareforbruket, spesielt i industribedrifter, gi store prosentvise endringer. Tabell 4.1 viser at de fleste kommunene i landet har relativt små utslipp av SO,.
Tabell 4.1. Antall kommuner etter utslippsklasser for SO,.
Tabell 4.2 viser utslipp av SO, i perioden 1982-1985 for alle kommuner som i 1985 hadde et utslipp på over 1000 tonn eller er klassifisert som forurenset (NILU 1986). Tabellen viser også de viktigste kildene til SO, utslipp i hver enkelt kommune.
Tabellene er preget av kommuner og tettsteder som har en eller flere industribedrifter som dominerende utslippskilder. Kun i 4 kommuner er det vanskelig å peke ut en spesielt stor utslippskilde. Dette er de 4 største byene; Oslo, Bergen, Trondheim og Drammen. SO,-utslippene er i'de fleste av kommunene i tabellen. helt avhengig av driftsbetingelsene ved den, eller de, dominerende utslippskildene. Det er i hovedsak tre forhold som påvirker utslippene fra store industribedrifter; endring i faktorbruk. Eksempelvis skyldes økningen i SO,-utslippene i Moland fra 1983 til 1984 en kraftig økning i produksjonen av silisiumkarbid. Den kraftige utslippsreduksjonen som fant sted i Sem kommune fra 1982 var et resultat av at ESSO-raffineriet på Slagentangen installerte et nytt svovelgjenvinningsanlegg i 1984. Det tredje forholdet har gjort seg gjeldende i Sarpsborg. Brenselutslippene fra Borregård (treforedling) ble kraftig redusert ved at elektrisitet i stor grad har erstattet tungolje som energikilde i årene etter 1982.
Tabell 4.2. Utslipp av SO, i kommuner med mer enn 1 000 tonn utslipp og kommuner med tettsteder som er klassifisert! som forurenset av SO,. Viktigste kilder til utslipp. 1982-1985. Tonn ee >*H Viktigste 1982 1983 1984 1985 utslipps-É sektor (MSG)
Rana, Mo i Rana ; 3879 3613 2760 3105 43 Sarpsborg ..... . 6682 3183 2465 3105 34, 37 3078 2815 2438 2767 MK?,0B?,43 Årdalstangen een 2231 2705 2612 2607 43 Orkdal, Orkanger .. ; 1616 2510 2614 2306 43, 37 Moland, Eydehavn. + 1579 1677 2393 2229 37 Karmøy — sv . 2362 2145 1518 1815 43 Kristiansand 1353 1664 1675 1578 43, 27 Fredrikstad emmer 2011 1653 1609 1509 37 Hurum, Tofte 1900 2119 1453 1477 34 Skjeberg 585 1205 1478 1286 43 Vennesla 950 1194 1311 1201 34 Sør-Varanger, 1198 1272 1196 1115 31 Halden 1482 939 824 1052 34 Bergen 1135 1138 838 966 14, MK,OB Skien . 752 660 544 779 34 Sunndal, Sunndalsøra 674 692 663 665 43 Drammen ……………………… 874 581 297 525 34, MK,OB Hemne, Kyrksæterøra . 690 881 1127 1060 43 Sørfold, Straumen  .....
1) Tettsteder eller byer som er understreket er klassifisert som forurenset av NILU. 2) MK = Mobile kilder. 3) OB = Oppvarming av boliger. 4) Sum av MSG-sektorene 16 og 17.
Totale NO,-utslipp har økt nærmere 13% i perioden fra 1982 til 1985. Kun 9 kommuner har redusert utslippene med mer enn 5%. Hele 429 kommuner hadde utslippsøkninger på mer enn 5%, de fleste mellom 10 og 20%. På samme måte som for SO, er utslippene av NO, relativt sma i de fleste kommunene, se tabell 4.3.
Tabell 4.3. Antall kommuner etter utslippsklasser for NO,.
Tonn 1982 1983 1984 1985 - I eee < 100 ....
Tabell 4.4 viser utslippene av NO, i kommuner som hadde et NO,-utslipp på mer enn 1000 tonn i 1985. Som vist i forrige kapittel kommer store deler av NO,-utslippene fra mobile kilder og da spesielt fra sjøtrafikk. Utslipp fra sjøtrafikk er ikke medregnet i de kommunevise utslippsoversiktene. På fastlandet er utslipp fra biltrafikk den viktigste kilden. De mest folkerike kommunene er derfor godt representert blant kommunene som har de største NO,-utslippene, se tabell 4.4. Utslippene fra stasjonær forbrenning og industrielle prosesser er relativt små i forhold til utslippene fra mobile kilder. På tross av dette er flere industrikommuner med relativt lavt folketall blant kommunene med størst utslipp. Hovedtyngden av NO,-utslippene fra industrien forårsakes av et lite antall bedrifter. For eksempel stod kun 2 bedrifter for 94% av prosessutslippene i MSG-sektor 37.
Tabell 4.4. Utslipp av NO, i kommuner med utslipp over 1000 tonn!. 1982-1985.
Bærum lil 1738 1871 1981 2125 Biltrafikk Trondheim 1651 1696 1839 1905 Biltrafikk Rana, Mo i Rana . 1557 1766 1801 1885 MSG-sektor 43, biltrafikk Kristiansand mm 1079 1168 1256 1337 Biltrafikk Drammen .......... .
Lindås, Mongstad . 1080 1150 1090 1186 MSG-sektor 40 Sola, Rissvika .......
AAA Af y AyfAyAAfAfAfAfAffff ff Af ff Af [Af [AA Af [Af II Af [Af Af Af Af fy Af f [ff 1) Tettsteder og byer som er karakterisert som forurenset av NO, av NILU er understreket.
Utslippene av CO var 2% mindre i 1985 enn i 1982. Kun 55 kommuner har hatt utslippsendringer på mer enn 5%, hvorav 48 kommuner har redusert utslippene. Som for de andre komponenetene er utslippene av CO i de fleste kommunene relativt lite, se tabell 4.5.
Tabell 4.5. Antall kommuner etter utslippsklasser for CO.
Tonn 1982 1983 1984 1985 0 OO I IA < 500 168 169 168 174 500- 2500 242 241 242 239 2500-5000 .
Private husholdninger er den viktigste kilden til CO-utslipp i Norge. De mest folkerike kommunene dominerer derfor lista over kommunene med størst utslipp, se tabell 4.6. I tillegg kommer tre kommuner (Moland, Lillesand og Orkdal) der de høye utslippene av CO er et resultat av prosessesutslipp fra produksjon av silisiumkarbid.
Tabell 4.6. Utslipp av CO i kommuner med utslipp større enn 5000 tonn. 1982-1985.
1982 1983 1984 1985 Viktigste kilder ff ff ff AA ff Oslo 49415 48409 47804 46530 Bensinbiler, fyring Bergen 24024 24499 24000 23709 " " Moland .… 13529 13523 20124 19091 MSG-sektor 37 Trondheim 12812 12718 12713 12414 Bensinb., vedfyring Lillesand … 10358 11251 12654 12310 MSG-sektor 37 Bærum ...... es 10866 10957 11011 10959 Bensinb., vedfyring Stavanger . 9619 9511 9471 9332 " " Kristiansand 7397 7382 7331 7116 " " Orkdal 5206 6192 7296 5652 MSG-sektor 37 Skien 5322 5349 5302 5171 Biltr.
- munn De nasjonale utslippene av VOC har endret seg relativt lite i perioden 1982-1985. Kun 23 kommuner, der 14 har øket og 9 har redusert utslippene, har endret utslippene med mer enn 5% i perioden 1982-1985. Tabell 4.7 viser at det er relativt få kommuner med betydelige utslipp av VOC.
Tabell 4.7. Antall kommuner etter utslippsklasser for VOC.
Tonn 1982 1983 1984 1985 eee < 100 138 138 135 131 100- 500 259 258 260 264 500-1000 31 31 31 31 >1000 26 27 28 .
Også for VOC er det de mest folkerike kommunene som har de største utslippene. Som tabell 4.8 viser har det vært en relativt jevn, men liten, vekst i de typiske bykommunene. I kommunene Lindås og Bamble, hvor utslipp fra henholdsvis raffinerier og petrokjemisk industri er de viktigste utslippskildene, er det større variasjoner fra år til år avhengig av produksjonene i de industribedriftene som er ansvarlig for de største utslippene.
Tabell 4.8. Utslipp av VOC i kommuner med størst utslipp. 1982-1985.
1982 1983 1984 1985 Viktigste kilder te Oslo 11892 11931 12001 12172 Bensinmot.,fordampn. Bergen 6069 6181 6201 6314 "
Trondheim . 3643 3664 3714 3751 "
Stavanger ; 2514 2527 2560 2601 "
Bærum ...... . 2424 2478 2516 2592 "
Drammen … 1891 1906 1924 1947 "
Lindås 1656 1830 1845 1883 MSG-sektor 40 Bamble ...
MOSS …........… 1495 1496 1503 1513 Bensinmot.,fordampn.
På landsbasis har utslippene av partikler øket med ca. 5% fra 1982 til 1985. 16 kommuner har redusert utslippene med mer enn 5% mens hele 389 kommuner økte utslippene med 5% eller mer. Som for de andre komponenetene er det få kommuner som kan sies å ha store utslipp, se tabell 4.9. Som tabell 4.10 viser kan imidlertid relativt moderate utslipp av partikler føre til redusert luftkvalitet.
Tabell 4.10 viser utslipp av partikler i alle kommuner som inneholder byer eller tettsteder som er karaktrisert som forurenset av sot av NILU (1986). For sot opererer NILU med en hoy og en lav grenseverdi, se fotnote tabell 4.10. Et område regnes som forurenset dersom sot-konsentrasjonen overstiger 100 ug/m® i døgnmiddel eller 20 ug/m? i halvårsmiddel.
Tilsammen 8 tettsteder eller byer i 7 kommuner er karakterisert som forurenset av sot etter den høye klassifiseringsgrensen. I de tre største norske byene, Oslo, Bergen og Trondheim og i tillegg Drammen og Skedsmo (Lillestrøm og Strømmen), er utslipp fra biltrafikk og olje- og vedfyring de viktigste bidragsyterene til sot-forurensningen. I Fredrikstad og Skien er utslipp fra industrien viktige tilleggskilder.
De fleste tettsteder og byer i Sør-Norge av noen betydning er også karaktrisert som forurenset av sot etter den lave klassifiseringsgrensen. I de fleste av disse byer/tettsteder, hvor biltrafikk og fyring er de viktigste kildene til forurensningene, er det en tendens til at utslippene har øket fra 1982 til 1985. Det eneste klare unntaket er Sarpsborg som har fått utslippene mer enn halvert i perioden på grunn av overgang fra oljefyring til elektrisk kraft i treforedlingsindustrien.
av sot. 1982-1985.
Klassifisering! 1982 1983 1984 1985 tt Oslo H 1193 1191 1245 1269 Bergen Å H 737 743 767 786 Trondheim. … reinen H 435 426 440 453 - Stavanger... L 330 327 342 363 Bærum  .... L 24 214 227 234 Kristiansand L 217 213 222 226 Skien (er H 201 189 195 209 Drammen H 197 190 192 203 Porsgrunn L 175 170 178 197 Halden ..... L 135 121 118 137 Sandefjord ...... L 120 114 119 121 Ringerike, Hønefoss .. L 126 111 109 119 Gjøvik …… L 109 107 109 109 Moss L 97 95 106 111 Fredrikstad H 118 117 120 109 Skedsmo, Lillestrøm og Strømmen H 89 90 93 95 Asker L 87 90 93 94 Lillehammer .
1) H = overskridelser av høy grense (40 ug/m halvårsmiddel). L = overskridelser av lav grense (10 ug/m halvårsmiddel).
Bly-utslippene til luft er redusert med 47% fra 1982 til 1985. Kun en kommune, Fauske i Nordland fylke, har tilnærmet uforandrede utslipp. Grunnen er prosessutslipp av bly fra smelteovnen i Sulitjelma er den viktigste kilden til bly-utslipp i kommunen og at disse utslippene har holdt seg stabile i perioden. Tabell 4.11 viser den kraftige nedgangen i blyutslippene. I over 60% av landets kommuner var utslippene av bly i 1985 på mindre enn 25 kg.
Tabell 4.11. Antall kommuner etter utslippsklasser for bly. 1982-1985.
Tonn 1982 1983 1984 1985 tt <0,5 166 197 283 283 0,5 - 5 280 249 166 166 >5 8 8 5 5 av Fauske kommune, hvor den viktigste utslippskilden er smeltehytta i Sulitjelma, er det store og folkerike kommuner som er representert. Bensindrevne biler er den klart viktigste utslippskilden.
Tabell 4.12. Utslipp av bly i kommuner med størst utslipp 1982-1985.
— une LITTERATUR:
Alfsen, K.H. (1987a): "Luftforurensning og økonomisk vekst 1973-2003." Økonomiske analyser nr.4, 1987.
Alfsen, K.H. (1987b): "Korttidsanalyse av utslipp til luft." Interne notater 87/24. Statistisk Sentralbyrå.
Concawe (1986): "Volatile organic compound emmision: an inventory for western europe." Concawe report no. 2/86.
Hansen, M.I. og B. Vigerust (1987): "EMMA - modell for bergning av månedlige utslipp til luft." Interne notater 87/17. Statistisk sentralbyrå.
Luftfartsverket (1983): "Årsmelding 1982."
NILU (1986): "Klassifisering av luftforurensninger i byer og tettsteder" NILU OR 39/86.
Oljedirektoratet: Årsberetninger 1982, 1983, 1984 og 1985 Opplysningsrådet for veitrafikken (div. år): "Bil og veistatistikk."
Rosland, A. (1987): "Regionaliserte utslipp til luft. Dokumentasjon av modell for beregning av regionaliserte utslipp til luft. Norges bidrag til OECD's MAP-prosjekt." Interne notater 87/9. Statistisk Sentralbyrå.
Selboe, O.K. (1987): "Utslipp til luft på norsk kontinentalsokkel." Interne notater 87/10. Statistisk Sentralbyrå.
Statens forurensningstilsyn (1983): "Bakgrunnsnotat til utredning om luftforurensning fra veitrafikk." Juni 1983.
Statens forurensningstilsyn (19872): "Utslipps-koeff isienter. Oversikt over koeffisienter for utslipp til luft og metoder for å beregne disse." Av Audun Rosland, Luftseksjonen, 15.8.1987.
Statens forurensningstilsyn (1987b): "Utslipp til luft fra konsesjonsbehandlede bedrifter 1982-1986. Dokumentasjon av beregninger og målinger." Av Audun Rosland, Luftseksjonen 1.10.1987.
Statistisk Sentralbyrå (1988): "Naturressurser og miljø 1987." Rapporter fra Statistisk Sentralbyrå 88/1.
Veidirektoratet (1980): "Trafikktelling 1980." Fylkeshefter 1-20. Vigerust, B. (1986): "Energibruk og luftforurensning. Metode for beregning av utslipp til luft med utgangspungt i ressursregnskapet for energi." Interne notater 86/33.
Transportøkonomisk institutt (1984): "Helikoptertrafikk til kontinentalsokkelen -Trafikkgenerering og transportomfang." Av E. Ørbeck. TØI-notat av 4.7.1985.
Koeffisienter for veitrafikk kommer fra SFT på formen g/km. Komponentene NO,, VOC, CO og sot er i stor grad bestemt av forbrenningsforholdene i motoren, mens koeffisientene for SO, og Pb bestemmes av svovel- og bly- innholdet i bensin og diesel (se tabell 14 og 15). I de regionale beregningene er ikke utslippene fra veitrafikk sektorfordelte. Vi har derfor kunnet beholde koeffisienten på formen g/km (SFT 19872). I de nasjonale utslippsberegningene må imidlertid koeffisientene være basert på drivstofforbruket.
Omregningen av koeffisientene går over flere steg:
C) Beregning av nasjonalt drivstofforbruk til veitrafikk - D)
Denne beregningen tar utgangspunkt i nasjonal kjøretøybestand og beregninger av gjennomsnittlige kjørelengder. Beregningene er basert på en metode utarbeidet av SFT (SFT 1987b).
Opplysninger om kjøretøybestanden er hentet fra Bil og veistatistikk (Opplysningsrådet for Veitrafikk). Bilbestanden må splittes på 4 kjøretøygrupper (personbiler, varebiler, lastebiler og busser) og etter drivstoff (bensin og autodiesel).
Tabeller i Bil og veistatistikk (Opplysningsrådet for veitrafikk) gir direkte tall for bestanden av bensin- og dieseldrevne personbiler og busser. For laste- og varebiler kreves det noe mer regnearbeid. Opplysningene gitt i tabell 1.1 er utgangpunktet for beregningene av diesel- og bensinandel for lastebiler og busser.
a) Registrerte kjøretøy 31/12.
1981 1982 1983 1984 1885 1986 tt Varebil... … 80896 85532 90832 104725 130681 145983 Lastebil ..
b) Registrerte godsbiler etter drivstoff 31/12.
c) Registrerte laste og kombinerte biler etter drivstoff 31/12.
d) Registrerte camping-, trekk- og beltebiler 31/12.
-Campingbiler . - 178 368 588 787 982 1131 Trekkbiler .
K i1d e: Opplysningsrådet for veitrafikk.
Vi antar at camping- og beltebiler er bensindrevne og at trekkbiler benytter autodiesel. Nå kan tallet på bensin- og dieseldrevne varebiler restbestemmes. Tabell 1.3 viser fordelinga på bensin- og dieseldrevne kjøretøy for alle kjøretøygruppene. Tallene er midlet over året.
1982-1986.
0 1982 1983 1984 1985 1986 ff ff ff ff Personbiler Bensin 1275.6 1322.4 1365.0 1428.8 1509.4 Diesel 32.7 38.0 41.6 43.2 43.6 Varebiler Bensin 69.1 70.0 74.7 87.0 99.8 Diesel 14.1 18.2 23.1 30.7 38.5 Lastebiler Bensin 14.1 15.8 18.2 20.4 25.4 Diesel 65.3 68.9 22.7 77.2 84.8 Busser Bensin 2.7 3.2 36 39 4.2 Diesel 10.8 11.5 12.1 127 13.
Kjørelengdene for de ulike kjøretøygruppene er beregnet med noe forskjellige metoder.
Gjennomsnittlig kjørelengde for person- og varebiler ble i 1980 beregnet til 12700 km. Gjennomsnittlig kjørelengde er framskrevet ved hjelp av Veidirektoratets veitrafikkindeks og antallet registrerte person- og varebiler (tabell 1.3).
Tabell 1.3. Gjennomsnittlig kjørelengde for person- og varebiler, økning i veitrafikkindeksen og antall registrerte person- og varebiler 1982-1986.
1 Veitrafikk-indeks 100.0 105.5 110.4 113.2 120.1 ant. Pers./varebiler. 100.0 103.8 112.5 117.1 125.5 Beregnet kjorelengde 12.7! 12.3 12.5 12.3 12.
(1000 km)
1) Anslag fra TØI.
NOS Samferdsel har en oversikt over gjennomsnittlig kjørelengde for dieseldrevne godsbiler brukt i næringsvirksomhet. Vi velger å bruke disse kjørelengdene for alle dieseldrevne biler unntatt personbiler. Det er videre antatt at dieseldrevne lastebiler og busser kjører 50% lenger enn bensindrevne biler.
Dieseldrevne drosjer hadde i 1984 en gjennomsnittlig kjørelengde på 67000 km. Vi har antatt samme kjørelengde også for de andre årene. Drosjenes andel av det totale tallet diseldrevne personbiler går fram av Bil og veistatistikk (Opplysningsrådet for veitrafikk).
samme kjørelengden som dieseldrevne varebiler. Vi kan nå få et tall for gjennomsnittlig kjørelengde for diesel-og bensindrevne personbiler.
Bensindrevne varebiler antas ha samme kjørelengde som bensindrevne personbiler. Denne kjørelengden kan nå restbestemmes utfra de andre opplysningene. Tabell 1.4 viser gjennomsnittlige kjørelengder fordelt etter kjøretøygruppe og drivstoff.
1982 1983 1984 1985 [ff fy ff ff[fAffAff fy AA Af I Personbiler Bensin 11.8 12.0 11.7 11.4 Diesel 21.1 20.7 20.5 20.
Varebiler Bensin 11.8 12.0 11.7 11.4 Diesel 17.3 17.5 17.7 17.
Lastebiler Bensin 13.0 13.0 13.8 13.7 Diesel 19.5 19.6 20.6 20.
Busser Bensin 24.0 24.0 24.0 24.0 Diesel 36.0 36.0 36.0 36.
Trafikkarbeid Vi kan nå beregne trafikkarbeidet (vognkm) kjøretøyparken utfører (tabell 1.5).
Tabell 1.5. Trafikkarbeidet etter kjøretøygruppe og drivstoff.
I Personbiler Bensin 15.05 15.87 15.97 16.
Diesel 0.69 0.79 0.85 0.87 Varebiler Bensin 0.92 0.84 0.87 0.99 Diesel 0.24 0.31 0.41 0.53 Lastebiler Bensin 0.18 0.21 0.25 0.28 Diesel 1.23 1.35 1.50 1.59 Busser Bensin 0.07 0.08 0.09 0.09 Diesel 0.39 0.41 0.44 0.46 tt Lette kjøretøy! Bensin 15.87 16.71 16.84 17.28 Diesel 0.93 1.10 1.26 1.40 Tunge kjøretøy? Bensin 0.25 0.29 0.34 0.37 Diesel 1.61 1.76 1.94 2.
1) Person- og varebiler. 2) Lastebiler og busser.
Vi kan nå beregne et totalutslipp av NO,, VOC, CO og sot fra biltrafikk ved hjelp av trafikkarbeidet og utslippskoeffisienter (tabell 1.6 og 1.7). Det forutsettes at 30% av trafikkarbeidet er bykjøring og 70% er landeveiskjøring.
Bykjøring? 1.69 4.3 49 0.09 1.06 1.0 2.0 0.48 1.69 4.3 46 0.08 1.04 1.0 2.0 0.47 1.70 4.1 44 0.08 1.02 1.0 2.0 0.46 1.70 4.0 41 0.07 1.00 1.0 2.0 0.45 222 13 10.8 0.09 1.56 1.0 2.0 0.48 2.23 1.3 10.2 0.08 1.54 1.0 2.0 0.47 2.24 1.2 9.6 0.08 1.52 1.0 2.0 0.46 2.25 1.2 9.0 0.07 1.50 10 2.
1) 50 % kaldstart-andel, 5°C omgivelsestemperatur. 2) 0 % kaldstart-andel.
Tabell 1.7. Utslippskoeffisienter for tunge kjøretøy. NO,, VOC, CO og sot. g/km - OO I TT Bensin !
Bykjoring?!
1982 . 52 9.6 93 0.18 8.7 1.6 4.2 0.96 1983 . 52 9.4 91 0.16 8.8 1.5 4.1 0.94 1984 . 52 9.2 90 0.15 8.9 1.5 4.1 0.92 1985 .... 52 9.0 89 0.14 9.0 1.5 4.0 0.90 Landeveiskjøring?
1982 … 7.8 3.2 31 0.18 13.1 1.6 4.2 0.96 1983 … 7.8 3.1 30 0.16 13.2 1.5 4.1 0.94 1984 … 7.8 3.1 30 0.15 13.4 1.5 4.1 0.92 1985 … 7.8 3.0 30 0.14 13.5 1.5 4.0 0.
1) 50 % kaldstart-andel. 2)0% kaldstart-andel.
Vi har nå nok opplysninger til å beregne nasjonale utslipp fra veitrafikken (tabell 1.8).
Bensin Diesel NO, voc CO Sot NO, VOC CO Sot i om Lr - rr rr ff 1982 Lette 32.7 34.9 353.3 1.4 1.3 0.9 1.8 0.4: Tunge. 17 1.3 122 0.04 19.0 2.6 6.8 1.5 Totalt 34.7 36.2 365.5 1.44 20.3 3.5 8.6 1.9 1983 Lette 34.6 35.7 349.9 1.3 1.5 1.1 2.2 0.5 Tunge. . 2.0 1.4 13.8 0.1 20.9 2.6 7.2 1.7 Totalt». 36.6 37.1 363.7 1.3 22.4 3.7 9.4 22 1984 Lette 35.0 34.9 335.5 1.3 1.7 1.3 25 06 Tunge. 2.4 1.7 16.1 0.1 23.4 29 8.0 1.8 Totalt.... 37.4 36.6 351.6 1.4 25.1 4.2 105 2.4 1985 Lette .... 36.0 35.2 3214 1.2 1.9 1.4 28 06 Tunge. 2.6 1.8 17.6 0.1 24.9 3.1 8.2 1.8 Totalt.... 38.6 37.0 339.0 1.3 26.8 4.5 11.
Energiregnskapet oppgir totalsalg av bilbensin og autodiesel til alle sektorer. Deler av dette forbruket brukes imidlertid til annet enn biltrafikk. For å få en energivarebasert koeffisient for veitrafikk er det derfor nødvendig å beregne forbruket som benyttes av biler og busser.
Bilbensin benyttes i private husholdninger også til mopeder, motorsykler, beltemotorsykler, fritidsbåter og mindre motorredskap (se vedlegg 3). Land- og skogbrukssektorenes bensinforbruk antas brukt til motorsager. Resten av bensinforbruket antas gå til veitrafikk (tabell 1.9).
Tabell 1.9. Beregning av bensin til veitrafikk 1982-1985.
1982 1983 1984 1985 Sr RR Total forbruk bilbensin  .......... 1401 1433 1491 1587 Private husholdninger? = ....... 63 65 67 69 Landbruk? = smsa 18 15 16 15 rr rr OA rr Bensin til veitrafikk ................
1) Forbruk til motorredskap, fritidsbåter, mopeder, motorsykler og beltemotorsykler. 2) Antatt forbruk til mindre motorredskaper.
Diesel brukes i tillegg til veitrafikk til drift av traktorer og større motorredskaper i jord- og skogbruk, industrisektorene og bygge- og anleggssektoren (se vedlegg 2). Dessuten brukes diesel til drift av lokomotiv (tabell 1.10).
Tabell 1.10. Beregning av diesel til veitrafikk 1982-1985.
1982 1983 1984 1985 tt Totalt forbruk av diesel .......... 756 796 853 935 Land- og skogbruk 112 112 114 114 Industri,bygg/anlegg 89 96 103 113 Jernbane 15 15 15 16 — I | OA I Diesel til veitrafikk ................
Vi har ni nok opplysninger til å beregne drivstoffbaserte utslippskoeffisienter for veitrafikk. Vi har valgt 4 benytte en sektoruavhengig koeffisient (tabell 1.11). Det vil si at det ikke er ulikheter mellom koeffisientene brukt i ulike sektorer selv om det er sektorvise forskjeller i kjøretøyparkens sammensetning.
Tabell 1.11. Utslippskoeffisienter for bensin og dieseldrevne biler og busser 1982-1985. NO,, VOC, CO og sot.
NO, VOC co Sot 1 ——————Bensin 1982 26.3 27.4 277 1.1 1983 27.0 27.4 269 1.0 1984 26.6 26.0 250 1.0 1985 25.7 24.6 226 0.9 Diesel 1982 33.8 6.0 14.6 3.4 1983 39.1 6.5 16.4 3.8 1984 40.4 6.7 16.9 3.8 1985 38.7 6.5 15.9 3.
2 Antar: 70% landeveiskjøring. 30% bykjøring med 50% kaldstart.
Industrisektorene (MSG-sektorene 16-50) og bygge- og anleggsektoren (MSG-sektor 55) benytter autodiesel både til veitrafikk og til drift av traktorer og større " motorredskaper. Fordelinga på bruksområdene er foretatt ved at det først er beregnet et totalt drivstofforbruk til veitrafikk. Dieselandelen til veitrafikk er regnet som differansen mellom det totale drivstofforbruket og bilbensinforbruket ifølge Energiregnskapet. Dieselforbruket til traktorer og større motorredskaper er deretter restbestemt. Denne metoden tilsvarer metoden beskrevet av SFT (SFT 1987a).
Bil og veistatistikk (Opplysningsradet for veitrafikken) gir opplysninger om kjøretøytallet i industri og bygge- og anleggsvirksomhet (tabell 2.2). Vi har videre antatt at fordelingen mellom bensin- og dieseldrevne kjøretøyer og den gjennomsnittlige kjørelengde er den samme som i den nasjonale kjøretøybestanden. Vi forutsetter videre at gjennomsnittlig drivstoff-forbruk er som følger:
- Personbiler 0.06 kg/km - Varebiler 0.11 kg/km - Lastebiler 0.25 kg/km - Busser 0.
Kjøretøybestanden i bygge- og anleggsektoren, fordelt på lette og tunge kjøretøy, går fram av bygge- og anleggsstatistikk (NOS) (tabell 2.1). Drivstofforbruket er fordelt mellom industri og bygge- og anleggsvirksomhet proporsjonalt med kjøretøytallet (lette og tunge kjøretøy). Tabell 2.2 viser bilbestand og beregnet forbruk av drivstoff for biler og busser i industri og bygge- og anleggsvirksomhet fordelt på diesel og bensin.
Tabell 2.1. Kjøretøybestanden i bygge- og anleggssektoren 1982-1985.
År Person-/varebil Lastebil/buss lll ter 1982 13.1 3.
1983 13.2 3.
1984 14.3 4.
1985 14.2 4.
K i 1 d e: Bygge- og anleggsstatistikk (NOS)
Beregnet Personbil … drivstoff- Varebil forbruk.
Drivstoff vei Bygg/anl Bilbensin ..... Diesel vei ...
Drivstoff vei industri Bilbensin ........ Diesel vei ......
Diesel vei, totalt... Diesel redskap, totalt .
20.8 11.8 15.
17.5 15.1 69.
8 23.4 77.
57.0 11.
80.4 88.
20.3 12.4 15.
17.4 16.3 72.
8 23.2 90.
63.6 5.
86.8 96.
19.6 13.5 16.
16.3 17.6 77.
28.5 92.
65.8 10.
94.3 102.
19.1 15.0 16.
15.6 18.0 81.
27.0 101.
69.6 12.
96.6 113.
K i 1d e: Bil og veistatistikk.
Jordbrukets egne investeringsarbeider, kjøreinntekter og tjenester i tilknytning til jordbruk.
Utvinning av råolje og naturgass (inkl. prosjektering og boring for egen regning)
Norsk Sektor i MODIS-sektorer Standard nasjonalfor nær- regnskapet ingsgruppering a i Nr. Kode Betegnelse Kode Kode Produksjon av drikkevarer 23 23275 Produksjon av brennevin og vin 3131 275 24 23280 Brygging av øl 3133 280 25 23285 Produksjon av mineralvann 3134 285 . Produksjon av tobakksvarer 26 23290 Produksjon av tobakksvarer 314 290 Produksjon av tekstilvarer 27 23295 Produksjon av garn 32111 295 28 23300 Produsjon av vevnader, bånd og ela- 32112,32113 300 stikk 29 23305 Søm av tekstilvarer, unntatt klær 3212 305 30 23310 Produksjon av trikotasjevarer 3213 310 31 23321 Produksjon av tauverk, golvtepper 3214,3215 315,320, og tekstilvarer ellers 3229 325 Produksjon av klær, lær, lærvarer 32 23333 Produksjon av yttertøy, skjorter, 3221,32299 330,340 undertøy m.m.
41 23385 Produksjon av cellulose 34112,34113 385 | Norsk Sektor i MODIS-sektorer Standard nasjonalfor nær- regnskapet ingsgruppering - OO OA Nr. Kode Betegnelse Kode Kode Treforedling forts.
Produksjon av oljerigger.
Reparasjon av maskiner, oljerigger ol.
Elektrisitets- og vannforsyning mv.
Norsk Sektor i MODIS-sektorer Standard nasjonalfor nær- regnskapet ingsgruppering Nr.
123 21 825 Hjelpevirksomhet for landtransport 7114,7116 825 (veier og gater) 124 21 840 Hjelpevirksomhet for sjøfart 7123 840 125 21 845 Lufttransport 713 845 126 21 910 Offentlig administrasjon 911,9121, 910 9123,9124, 9125,9129 127 21 915 Forsvar 9122 915 128 21 925 Undervisnings- og forskningsvirk- 931,932 925 somhet 129 21 930 Helse- og veterinærtjenester 933 930 130 21 941 Interesseorganisasjoner, ideolog- 935,939 940,945 iske og kulturelle organisasjoner 131 21 991 Annen produksjon Øvrige Øvrige sektorer sektorer Kommuneforvaltningen 132 22 825 Hjelpevirksomhet for landtransport 7116 825 (veier, gater)
ee munn VEDLEGG 4 UTSLIPP TIL LUFT ETTER MODIS-SEKTORER 1985.
UTSLIPP AV SO, FORDELT PÅ MODIS-SEKTORER OG KILDE 1985.
IND. STASJ. BIL- MOTORMODIS-NR MSG-NR I ALT PRO- FOR- I ALT TRA- RED- 1)
23100 11 633.6 0.0 633.6 0.0 0.0 0.0 0.0 23121 11 643.4 0.0 50.7 592.7 0.0 592.7 0.0 23145 12 70.0 0.0 0.0 70.0 0.0 70.0 0.0 23150 a3 2653.2 0.0 0.8 2652.4 0.0 0.5 2651.9 23201. 16 374.9 0.0 351.6 23.3 19.4 3.7 0.2 23210 16 1040.3 0.0 1003.2 37.0 30.8 5.9 0.3 23215 16 61.4 0.0 54.9 6.6 5.5 1.1 0.1 23220 16 132.4 0.0 112.9 19.6 16.3 3.1 0.2 23225 16 31.2 0.0 23.8 7.4 6.1 1.2 0.1 23230 16 2512.2 0.0 2506.7 5.5 4.6 0.9 0.0 23235 16 471.3 0.0 471.0 0.3 0.2 0.0 0.0 23240 16 368.5 0.0 367.7 0.7 0.6 0.1 0.0 23245 16 22.5 0.0 21.4 1.0 0.9 0.2 0.0 23250 16 54.2 0.0 46.1 8.2 6.8 1.3 0.1 23255 16 82.6 0.0 65.0 17.6 14.7 2.8 0.2 23260 16 71.4 0.0 69.7 1.7 1.4 0.3 0.0 23265 16 212.4 0.0 200.1 12.3 10.2 2.0 0.1 23270 16 296.5 0.0 282.6 13.8 11.5 2.2 0.1 23275 17 26.3 0.0 24.6 1.6 1.4 0.3 0.0 23280 17 465.8 0.0 460.0 5.9 4.9 0.9 0.1 23285 17 78.1 0.0 75.0 3.1 2.6 0.5 0.0 23290 17 42.7 0.0 41.7 1.0 0.8 0.1 0.0 23295 18 61.1 0.0 60.5 0.6 0.4 0.1 0.1 23300 18 194.5 0.0 192.6 1.9 1.3 0.2 0.4 23305 18 4.0 0.0 3.6 0.5 0.3 0.1 0.1 23310 18 38.4 0.0 37.1 1.4 0.9 0.2 0.3 23321 18 34.7 0.0 32.5 2.2 1.5 0.3 0.4 23333 18 4.8 0.0 4.0 0.8 0.6 0.1 0.2 23346 18 13.5 0.0 12.6 0.9 0.6 0.1 0.2 23350 18 1.6 0.0 1.4 0.3 0.2 0.0 0.1 23355 26 137.5 0.0 110.4 27.1 22.4 4.3 0.4 23360 26 450.7 0.0 445.6 5.2 4.3 0.8 0.1 23365 26 17.4 0.0 13.3 4.0 3.4 0.6 0.1 23370 26 69.2 0.0 58.3 10.9 9.0 1.7 0.2 23375 26 33.1 0.0 12.3 13.9 11.5 2.2 0.2 23435 27 19.7 0.0 14.0 5.6 4.7 0.9 0.0 23446 27 252.2 0.0 248.5 3.7 3.1 0.6 0.0 23450 27 334.2 0.0 332.3 1.9 1.6 0.3 0.0 23455 27 257.3 0.0 255.0 2.2 1.8 0.4 0.0 23465 27 1370.4 468.0 881.8 20.7 17.2 3.3 0.
1) INKLUDERER MOTORREDSKAPER, MOPEDER, MOTORSYKLER, JERNBANE OG LUFTTRAFIKK. 2) INKLUDERER INNENRIKS- OG UTENRIKS SJØFART, FISKEFLATE OG MOBIL AKTIVITET.
UTSLIPP AV SO, FORTS.
23470 27 101.0 0.0 97.7 3.3 2.7 0.5 0.0 23475 27 140.2 0.0 131.7 8.5 7.1 1.4 0.1 23486 27 580.4 0.0 571.0 9.4 7.8 1.5 0.1 23495 27 1478.3 1347.0 122.9 8.4 7.0 1.3 0.1 23501 27 1010.0 380.0 596.3 33.7 28.0 5.4 0.3 23505 27 536.3 110.0 402.5 23.8 19.8 3.8 0.2 23681 27 11.2 . 0.0 9.7 1.4 1.2 0.2 0.0 23405 28 32.0 0.0 26.3 5.7 4.7 0.9 0.0 23410 28 9.2 0.0 7.5 1.7 1.5 0.3 0.0 23415 28 4.4 0.0 3.1 1.3 1.1 0.2 0.0 23159 31 1418.5 0.0 1347.9 70.6 46.9 9.0 14.7 23176 31 179.3 0.0 74.9 104.4 69.3 13.3 21.7 23380 34 1311.7 145.0 1162.7 4.0 3.3 0.6 0.1 23385 34 5058.6 2655.0 2403.4 0.2 0.2 0.0 0.0 23390 34 1354.7 0.0 1353.3 1.4 1.1 0.2 0.0 23395 34 250.8 0.0 250.6 0.2 0.2 0.0 0.0 23400 34 220.9 0.0 217.3 3.6 3.0 0.6 0.1 23420 37 6497.8 5748.0 744.2 5.6 4.7 0.9 0.0 23425 37 260.8 0.0 240.9 19.9 16.6 3.2 0.2 23430 37 315.8 0.0 310.6 5.2 4.3 0.8 0.0 23460 40 3877.0 2907.0 970.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23510 43 3273.1 2698.0 570.1 4.9 3.3 0.6 1.0 23515 43 10599.9 10502.0 94.3 3.6 2.4 0.5 0.7 23520 43 - 43.4 0.0 41.1 2.3 1.5 0.3 0.5 23525 43 6480.8 5322.0 1147.9 10.9 7.3 1.4 2.2 23530 43 15333.5 14785.0 544.9 3.6 2.4 0.5 0.7 23535 43 37.3 0.0 34.2 3.1 2.1 0.4 0.6 23546 45 12.5 0.0 10.4 2.1 1.4 0.3 0.4 23555 45 83.7 0.0 76.0 7.7 5.2 1.0 1.6 23566 45 41.5 0.0 39.3 2.2 1.5 0.3 0.4 23570 45 107.8 0.0 102.5 5.3 3.6 0.7 1.1 23575 45 63.7 0.0 59.7 4.1 2.7 0.5 0.8 23580 45 16.6 0.0 15.0 1.6 1.1 0.2 0.3 23591 45 3.3 0.0 2.8 0.6 0.4 0.1 0.1 23595 45 27.9 0.0 23.1 4.8 3.2 0.6 1.0 23600 45 136.1 0.0 131.1 5.0 3.4 0.6 1.0 23605 45 72.7 0.0 72.1 0.6" 0.4 0.1 0.1 23610 45 23.5 0.0 22.9 0.6 0.4 0.1 0.1 23615 45 5.8 0.0 5.0 0.8 0.5 0.1 0.2 23620 45 15.0 0.0 12.4 2.6 1.7 0.3 0.5 23625 45 11.1 0.0 9.2 1.9 1.3 0.2 0.4 23645 45 82.6 0.0 75.0 7.7 5.1 1.0 1.5 23651 45 466.3 0.0 459.5 6.9 4.6 0.9 1.
1) SE NOTE 1, SIDE 94. 2) SE NOTE 2, SIDE 94.
IND. STASJ. BIL- MOTORMODIS-NR MSG-NR I ALT PRO- FOR- I ALT TRA- RED- 1) 530-5, .
23582 50 84.4 0.0 74.7 9.7 6.5 1.2 1.9 23630 50 106.1 0.0 97.7 8.4 5.6 1.1 1.7 23635 50 17.3 0.0 14.4 2.9 1.9 0.4 0.6 23640 50 52.6 0.0 49.7 2.9 2.0 0.4 0.6 23700 55 991.2 0.0 183.1 808.1 157.6 585.7 64.8 23830 60 7576.9 0.0 0.0 7576.9 0.0 0.0 7576.9 23165 65 263.8 0.0 263.8 0.0 0.0 0.0 0.0 23717 65 538.3 0.0 0.0 538.3 0.0 0.0 538.3 23685 72 255.0 0.0 255.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23801 74 120.4 0.0 '27.6 92.8 0.0 92.8 0.0 23805 74 597.5 0.0 0.0 597.5 597.5 0.0 0.0 23815 74 123.5 0.0 0.0 123.5 123.5 0.0 ' 0.0 23821 74 1963.3 0.0 0.0 1963.3 1963.3 0.0 0.0 23835 74 9457.2 0.0 0.0 9457.2 0.0 0.0 9457.2 23840 74 54.6 0.0 16.6 38.0 0.2 0.0 37.8 23845 74 147.8 0.0 0.0 147.8 0.0 147.8 0.0 23850 74 72.9 0.0 22.1 50.8 29.2 0.0 21.6 23855 74 46.7 0.0 33.1 13.6 13.6 0.0 0.0 23860 74 35.0 0.0 22.1 12.9 12.9 0.0 0.0 23955 79 87.8 0.0 86.5 1.3 1.3 0.0 0.0 23721 81 1446.1 0.0 846.1 600.0 513.6 0.0 86.4 23865 82 27.9 0.0 27.0 0.9 0.9 0.0 0.0 23872 82 0.1 "0.0 0.0 0.1 0.1 0.0 0.0 23876 82 16.5 0.0 16.2 0.3 0.3 0.0 0.0 23885 83 27.0 0.0 27.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23760 84 140.7 0.0 140.5 0.2 0.2 0.0 0.0 23891 84 5.4 0.0 5.4 0.0 0.0 0.0 0.0 23901 84 69.3 0.0 48.6 20.7 20.7 0.0 0.0 23920 84 5.9 0.0 0.0 5.9 5.9 0.0 0.0 23925 84 27.9 0.0 27.0 0.9 0.9 0.0 0.0 23930 84 33.6 0.0 32.8 0.8 0.8 0.0 0.0 23935 84 5.8 0.0 5.4 0.4 0.4 0.0 0.0 23941 84 43.2 0.0 43.2 0.0 0.0 0.0 0.0 23950 84 27.0 0.0 27.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23961 84 174.2 0.0 162.1 12.1 6.7 0.0 5.4 21910 91 47.4 0.0 47.2 0.2 0.2 0.0 0.0 22910 91 12.0 0.0 11.8 0.2 0.2 0.0 0.0 21915 92 439.3 0.0 166.1 273.2 38.1 2.9 232.2 21925 93 53.1 0.0 53.1 0.0 0.0 0.0 0.0 22925 93 247.9 0.0 247.9 0.0 0.0 0.0 0.0 21930 94 62.0 0.0 62.0 0.0 0.0 0.0 0.0 22930 94 466.9 0.0 466.9 0.0 0.0 0.0 0.0 22935 94 23.6 0.0 23.6 0.0 0.0 0.0 0.
SESSER BRENNING FIKK SKAPER FART 21840 95 92.3 0.0 5.9 86.4 0.0 0.0 86.4 21845 95 5.9 0.0 5.9 0.0 0.0 0.0 0.0 21941 95 5.9 0.0 5.9 0.0 0.0 0.0 0.0 21991 95 5.9 0.0 5.9 0.0 0.0 0.0 0.0 22825 95 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 22920 95 5.8 0.0 0.0 5.8 5.8 0.0 0.0 22941 95 5.9 0.0 5.9 0.0 0.0 0.0 0.0 22950 95 5.9 0.0 5.9 0.0 0.0 0.0 0.0 7 33000 99 3852.4 0.0 3580.7 271.7 265.8 5.9 0.
105202 47067.0 31428.5 26706.3 4284.9 1599.1 20822.
UTSLIPP AV NOx FORDELT PÅ MODIS-SEKTORER OG KILDE 1985.
tæt 23100 11 155.4 0.0 155.4 0.0 0.0 0.0 0.0 23121 11 5147.0 0.0 25.0 5122.0 0.0 5122.0 0.0 23145 12 608.0 0.0 0.0 608.0 0.0 608.0 0.0 23150 13 29625.0 0.0 5.0 29620.0 0.0 10.0 29610.0 23201 16 256.0 0.0 67.1 188.9 154.2 32.1 2.6 23210 16 429.7 0.0 159.9 269.9 214.6 51.1 4.2 23215 16 64.6 0.0 13.3 51.2 41.4 9.1 0.7 23220 16 180.4 0.0 34.4 145.9 116.7 27.0 2.2 23225 16 63.4 0.0 10.5 53.0 42.0 10.2 0.8 23230 16 345.9 0.0 306.7 39.2 31.0 7.6 0.6 23235 16 88.7 0.0 86.6 2.0 1.6 0.4 0.0 23240 16 75.9 0.0 70.7 5.2 4.1 1.0 0.1 23245 16 12.2 0.0 3.6 8.6 7.0 1.4 0.1 23250 16 74.1 0.0 14.7 59.4 47.2 11.2 0.9 23255 16 169.9 0.0 26.9 143.0 116.7 24.2 2.0 23260 16 38.1 0.0 10.5 27.6 25.1 2.3 0.2 23265 16 129.7 0.0 37.3 92.4 74.0 17.0 1.4 23270 16 150.5 0.0 52.0 98.5 77.8 19.1 1.6 23275 17 16.3 0.0 4.6 11.7 9.3 2.3 0.2 23280 17 110.5 0.0 62.8 47.7 39.0 8.1 0.7 23285 17 41.0 0.0 12.1 28.8 24.3 4.2 0.3 23290 17 22.9 0.0 6.0 16.9 15.5 1.3 0.1 23295 18 15.6 0.0 10.9 4.7 2.6 0.6 1.5 23300 18 51.6. 0.0 35.1 16.5 9.4 2.1 5.0 23305 18 8.2 0.0 1.4 6.8 5.2 0.5 1.2 23310 18 22.5 0.0 8.4 14.1 9.1 1.5 3.5 23321 - 18 28.8 0.0 9.1 19.7 11.4 2.5 5.8 23333 18 12.8 0.0 2.1 10.6 7.6 0.9 2.1 23346 18 14.4 0.0 3.6 10.7 7.4 1.0 2.3 23350 18 3.9 0.0 0.7 3.2 2.1 0.3 0.7 23355 26 233.0 0.0 35.8 197.2 155.0 37.2 5.1 23360 26 104.0 0.0 67.0 37.0 28.9 7.1 1.0 23365 26 38.8 0.0 5.1 33.6 27.4 5.5 0.8 23370 26 101.2 0.0 14.3 86.9 70.1 14.8 2.0 23375 26 125.3 0.0 9.9 115.4 93.9 18.9 2.6 23435 27 53.0 0.0 7.4 45.6 37.2 7.7 0.6 23446 27 78.3 0.0 34.0 44.3 38.9 5.0 0.4 23450 27 56.5 0.0 41.8 14.6 11.8 2.6 0.2 23455 27 57.2 0.0 37.3 19.8 16.6 3.0 0.2 23465 27 548.1 0.0 402.5 145.6 114.7 28.5 2.3 23470 27 39.8 0.0 15.1 24.7 19.8 4.6 0.4 23475 27 91.3 0.0 25.9 65.4 52.7 11.8 1.0 23486 27 165.6 0.0 98.4 67.3 53.2 13.0 1.
UTSLIPP AV NOy FORTS.
IND. STASJ. BIL- MOTORMODIS-NR MSG-NR I ALT PRO- FOR- I ALT TRA- RED- 1) 8JØ-,, SESSER BRENNING FIKK SKAPER FART - rr 23495 27 2799.1 0.0 2739.3 59.8 47.3 11.6 1.0 23501 27 460.3 0.0 216.1 244.2 193.9 46.5 3.8 23505 27 312.1 0.0 143.3 168.8 133.2 32.9 2.7 23681 27 16.7 0.0 2.9 13.8 11.7 2.0 0.2 23405 28 73.2 0.0 10.1 63.1 54.8 7.7 0.6 23410 28 38.5 0.0 2.6 36.0 33.5 2.3 0.2 23415 28 16.7 0.0 1.7 15.0 13.0 1.8 0.1 23159 31 765.5 0.0 170.5 595.0 327.1 77.7 190.1 23176 31 894.4 0.0 28.0 866.4 469.9 115.1. 281.4 23380 34 206.0 0.0 177.1 28.9 22.7 5.5 0.7 23385 34 885.7 0.0 883.6 2.2 1.8 0.3 0.0 23390 34 191.4 0.0 179.9 11.6 9.4 1.9 0.3 23395 34 35.0 0.0 33.5 1.6 1.2 0.3 0.0 23400 34 59.3 0.0 29.5 29.8 24.3 4.9 0.7 23420 37 1116.1 0.0 1075.4 40.6 32.3 7-7 0.6 23425 37 5482.4 5140.0 201.4 140.9 111.2 27.5 2.3 23430 37 — 181.8 0.0 143.8 38.0 30.2 7.1 0.6 23460 40 1671.5 0.0 1670.0 1.5 1.5 0.0 0.0 23510 43 1183.8 675.0 468.3 40.5 22.1 5.5 13.0 23515 43 3823.1 3760.0 28.8 34.3 21.0 4.0 9.4 23520 43 33.3 0.0 14.2 19.1 10.5 2.6 6.0 23525 43 306.7 0.0 215.0 91.8 51.0. 12.1 28.6 23530 43 303.8 0.0 273.8 30.0 16.5 4.0 9.5 23535 43 47.3 0.0 20.2 27.1 15.7 3.4 8.0 23546 45 25.2 0.0 5.4 19.8 11.9 2.4 5.6 23555 45 103.4 0.0 28.5 74.9 46.2 8.5 20.2 23566 45 33.6 0.0 13.3 20.3 12.2 2.4 5.7 23570 45 85.7 0.0 26.9 58.8 39.2 5.8 13. 23575 45 52.5 0.0 17.7 34.8 19.7 4.5 10. 23580 45 22.4 0.0 5.3 17.1 11.2 1.8 4. 23591 45 8.3 0.0 1.4 6.9 4.8 0.6 1. 23595 45 52.1 0.0 11.8 40.3 22.5 5.3 12. 23600 45 88.1 0.0 30.1 58.0 39.6 5.5 12. 23605 45 21.5 0.0 12.9 8.6 6.3 0.7 1. 23610 45 29.6 0.0 4.8 24.8 23.0 0.6 1. 23615 45 10.2 0.0 2.1 8.0 5.1 0.9 2. 23620 45 27.6 0.0 6.5 21.1 11.5 2.9 6. 23625 45 23.5 0.0 4.8 18.7 11.7 2.1 4. 23645 45 89.9 0.0 25.9 64.1 35.5 8.5 20. 23651 45 167.1 0.0 88.1 79.0 53.6 7.5 17. 23582 50 128.2 0.0 39.4 88.8 52.9 10.7 25. 23630 50 106.6 0.0 30.5 76.1 44.8 9.3 22. 23635 50 32.9 0.0 7.3 25.6 14.7 3.2 7.
UTSLIPP AV NOy FORTS. - AA I Rn MOBILE KILDER IND. STASJ. BIL- MOTORMODIS-NR MSG-NR I ALT PRO- FOR- I ALT TRA- RED- 1)
23640 50 39.1 0.0 13.3 25.8 14.9 3.2 7. 23700 55 7240.2 0.0 7166.0 1276.8 5049.2 840. 23830 60 20201.6 0.0 20201.6 0.0 0.0 20201. 23165 65 9946.5 0.0 0.0 0.0 0.0 0. 23717 65 6977.6 0.0 6977.6 0.0 0.0 6977. 23685 72 390.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0. 23801 74 332.5 0.0 320.0 0.0 320.0 0. 23805 74 4011.8 0.0 4011.8 4011.8 0.0 0. 23815 74 1249.6 0.0 1249.6 1249.6 0.0 0. 23821 74 13825.9 0.0 13825.9 13825.9 0.0 0. 23835 74 41650.0 0.0 41650.0 0.0 0.0 41650. 23840 74 548.9 0.0 541.4 51.4 0.0 490. 23845 74 3264.5 0.0 3264.5 0.0 3264.5 0. 23850 74 534.9 0.0 524.9 244.9 0.0 280. 23855 74 606.4 0.0 591.4 591.4 0.0 0. 23860 74 421.5 0.0 411.5 411.5 0.0 0. 23955 79 374.1 0.0 334.1 334.1 0.0 0. 23721 81 9945.7 0.0 9703.7 8583.7 0.0 1120. 23865 82 243.8 0.0 231.3 231.3 0.0 0. 23872 82 25.7 0.0 0 25.7 25.7 0.0 0. 23876 82 84.6 0.0 7.5 77.1 77.1 0.0 0. 23885 83 12.5 0.0 12.5 0.0 0.0 0.0 0. 23760 84 116.4 0.0 65.0 51.4 51.4 0.0 0. 23891 84 2.5 0.0 2.5 0.0 0.0 0.0 0. 23901 84 986.7 0.0 22.5 964.2 964.2 0.0 0. 23920 84 64.4 0.0 0.0 64.4 64.4 0.0 0. 23925 84 243.8 0.0 12.5 231.3 231.3 0.0 0. 23930 84 223.1 0.0 17.5 205.6 205.6 0.0 0. 23935 84 105.3 0.0 2.5 102.8 102.8 0.0 0. 23941 84 20.0 0.0 20.0 0.0 0.0 0.0 0. 23950 84 12.5 0.0 12.5 0.0 0.0 0.0 0. 23961 84 415.0 0.0 75.0 340.0 270.0 0.0 70. 21910 91 71.4 0.0 20.0 51.4 51.4 0.0 0. 22910 91 56.4 0.0 5.0 51.4 51.4 0.0 0. 21915 92 4193.1 0.0 64.2 4128.9 726.9 391.9 3010. 21925 93 22.5 0.0 22.5 0.0 0.0 0.0 0. 22925 93 105.0 0.0 105.0 0.0 0.0 0.0 0. 21930 94 23.4 0.0 23.4 0.0 0.0 0.0 0. 22930 94 145.3 0.0 145.3 0.0 0.0 0.0 0. 22935 94 10.0 0.0 10.0 0.0 0.0 0.0 0. 21840 95 1122.5 0.0 2.5 1120.0 0.0 0.0 1120. 21845 95 2.5 0.0 2.5 0.0 0.0 0.0 0. 21941 95 2.5 0.0 2.5 0.0 0.0 0.0 0.
IND. STASJ. BIL- MOTORMODIS-NR MSG-NR I ALT PRO- FOR- I ALT TRA- RED- 1) 530-5, SESSER BRENNING FIKK SKAPER FART -— €€€ Dér 21991 95 2.5 0.0 2.5 0.0 0.0 0.0 0. 22825 95 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0. 22920 95 38.7 0.0 0.0 38.7 38.7 0.0 0. 22941 95 2.5 0.0 2.5 0.0 0.0 0.0 0. 22950 95 2.5 0.0 2.5 0.0 0.0 0.0 0. 33000 99 31148.6 0.0 2153.5 28995.2 28861.3 133.9 0.
222734 9575.0 24710.1 188449 66488.2 15768.
UTSLIPP AV VOC FORDELT PÅ MODIS-SEKTORER OG KILDE 1985.
0.0 3770.
ooco0c0wWMOWArALONA+OAOr+tddAROONMAM+MTTAdO0OMN!
AST ea SR eal.
3365.
DOONMUDUNUNLTOTPPAPONDOTTYITOPNONVNITONNNOTOAHUNDOA 7.8.
2) SE NOTE 2, SIDE 94.
1) SE NOTE 1, SIDE 94.
UTSLIPP AV VOC FORTS.
sJØ-FART?)
sunnnnnnEPoONOVANNOPNNUNNYNONnPUNdVPrdddNN9 ANNAS oc oc. a vr es HH HH .
sanere re rer HH . 0 600 es oa rea er oa a vr vr vr vr vr or e+ vr"
"cc vor RR PR as å tv å * ¢ FO.
1) SE NOTE 1, UTSLIPP AV VOC FORTS.
23640 50 6.2 0.0 1.3 4.9 3.9 0.4 0.5 23700 55 1074.4 0.0 11.5 1062.9 397.0 605.9 60.0 23830 60 1443.0 0.0 0.0 1443.0 0.0 0.0 1443.0 23165 65 2119.5 0.0 2119.5 0.0 0.0 0.0 0.0 23717 65 498.4 0.0 0.0 498.4 0.0 0.0 498.4 23685 72 130.0 0.0 130.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23801 74 50.0 0.0 2.0 48.0 0.0 48.0 0.0 23805 74 694.1 0.0 0.0 694.1 694.1 0.0 0.0 23815 74 554.7 0.0 0.0 554.7 554.7 0.0 0.0 23821 74 2910.4 0.0 0.0 2910.4 2910.4 0.0 0.0 23835 74 2975.0 0.0 0.0 2975.0 0.0 0.0 2975.0 23840 74 85.4 0.0 1.2 84.2 49.2 0.0 35.0 23845 74 1909.6 0.0 0.0 1909.6 0.0 1909.6 0.0 23850 74 103.3 0.0 1.6 101.7 81.7 0.0 20.0 23855 74 507.4 0.0 2.4 505.0 505.0 0.0 0.0 23860 74 334.4 0.0 1.6 332.8 332.8 0.0 0.0 23955 79 326.2 0.0 6.4 319.8 319.8 0.0 0.0 23721 81 5735.1 0.0 35.0 5700.1 5620.1 0.0 80.0 23865 82 223.4 0.0 2.0 221.4 221.4 0.0 0.0 23872 82 24.6 0.0 0.0 24.6 24.6 0.0 0. 23876 82 75.0 0.0 1.2 73.8 73.8 0.0 0. 23885 83 2.0 0.0 2.0 0.0 0.0 0.0 0. 23760 84 59.6 0.0 10.4 49.2 49.2 0.0 0. 23891 84 0.4 0.0 0.4 0.0 0.0 0.0 0. 23901 84 834.9 0.0 3.6 831.3 831.3 0.0 0. 23920 84 31.1 0.0 0.0 31.1 31.1 0.0 0. 23925 84 223.4 0.0 2.0 221.4 221.4 0.0 0. 23930 84 199.6 0.0 2.8 196.8 196.8 0.0 0. 23935 84 98.8 0.0 0.4 98.4 98.4 0.0 0. 23941 84 3.2 0.0 3.2 0.0 0.0 0.0 0. 23950 84 2.0 0.0 2.0 0.0 0.0 0.0 0. 23961 84 244.9 0.0 12.0 232.9 227.9 0.0 5. 21910 91 52.4 0.0 3.2 49.2 49.2 0.0 0. 22910 91 50.0 0.0 0.8 49.2 49.2 0.0 0. 21915 92 431.5 « 0.0 9.9 421.6 172.0 34.6 215. 21925 93 3.6 0.0 3.6 0.0 0.0 0.0 0. 22925 93 16.8 0.0 16.8 0.0 0.0 0.0 0. 21930 94 3.0 0.0 3.0 0.0 0.0 0.0 0. 22930 94 19.9 0.0 19.9 0.0 0.0 0.0 0. 22935 94 1.6 0.0 1.6 0.0 0.0 0.0 0. 21840 95 80.4 0.0 0.4 80.0 0.0 0.0 80. 21845 95 0.4 0.0 0.4 0.0 0.0 0.0 0. 21941 95 0.4 0.0 0.4 0.0 0.0 0.0 0.
\ 21991 95 0.4 0.0 0. 22825 95 0.0 0.0 22920 95 6.5 0.0 22941 95 0.4 0.0 22950 95 0.4 0.0 33000 99 64994.4 0.0 .
UTSLIPP AV CO FORDELT PÅ MODIS-SEKTORER OG KILDE 1985.
23100 11 107.8 0.0 107.8 0.0 0.0 0.0 0.0 23121 11 11720.0 0.0 20.0 11700.0 0.0 11700.0 0.0 23145 12 3000.0 0.0 0.0 3000.0 0.0 3000.0 0.0 23150 13 5965.0 0.0 4.0 5961.0 0.0 3000.0 2961.0 23201 16 309.9 0.0 24.0 285.9 276.0 9.6 0.3 23210 16 237.6 0.0 55.5 182.1 166.4 15.3 0.4 23215 16 68.1 0.0 6.0 62.0 59.2 2.7 0.1 23220 16 144.3 0.0 19.1 125.2 116.9 8.1 0.2 23225 16 35.9 0.0 6.9 29.0 25.9 3.1 0.1 23230 ' 16 35.7 0.0 16.8 18.9 16.6 2.3 0.1 23235 16 38.9 0.0 36.2 2.7 2.6 0.1 0.0 23240 16 33.6 0.0 31.6 2.0 1.7 0.3 0.0 23245 16 14.9 0.0 1.0 13.9 13.4 0.4 0.0 23250 16 49.0 0.0 8.9 40.1 36.6 3.4 0.1 23255 16 232.9 0.0 15.5 217.4 210.0 7.3 0.2 23260 16 145.3 0.0 1.8 143.5 142.8 0.7 0.0 23265 16 96.4 0.0 11.5 85.0 79.7 5.1 0.1 23270 16 63.8 0.0 16.3 47.6 41.7 5.7 0.2 23275 17 8.1 0.0 1.6 6.5 5.8 0.7 0.0 23280 17 82.3 0.0 8.8 73.4 71.0 2.4 0.1 23285 17 76.1 0.0 3.0 73.1 71.8 1.3 0.0 23290 17 94.6 0.0 1.0 93.6 93.2 0.4 0.0 23295 18 3.6 0.0 1.3 2.3 1.9 0.2 0.1 23300 18 16.7 0.0 4.4 12.3 11.2 0.6 0.5 23305 18 29.5 0.0 0.9 28.7 28.4 0.2 -0.1 23310 18 33.5 0.0 2.4 31.0 30.3 0.4 0.4 23321 18 22.9 0.0 3.8 19.1 17.8 0.7 0.6 23333 18 38.0 0.0 1.4 36.6 36.1 0.3 0.2 23346 18 34.0 0.0 1.6 32.4 31.9 0.3 0.2 23350 18 9.0 0.0 0.6 8.4 8.2 0.1 0.1 23355 26 312.0 0.0 189.4 122.5 110.9 11.2 0.5 23360 26 156.9 0.0 139.8 17.1 14.9 2.1 0.1 23365 26 87.0 0.0 30.9 56.1 54.3 1.7 0.1 23370 26 160.7 0.0 39.6 121.1 116.5 4.5 0.2 23375 26 221.9 0.0 27.4 194.5 188.5 5.7 0.3 23435 27 74.0 0.0 4.9 69.2 66.8 2.3 0.1 23446 27 179.4 0.0 4.6 174.8 173.3 1.5 0.0 23450 27 19.4 0.0 3.2 16.2 15.4 0.8 0.0 23455 27 49.0 0.0 4.6 44.4 43.4 0.9 0.0 23465 27 137.0 0.0 80.5 56.6 47.8 8.6 0.2 23470 27 25.1 0.0 3.3 21.8 20.4 1.4 0.0 23475 27 79.3 0.0 7.9 71.4 67.8 3.5 0.1 23486 27 46.2 0.0 11.2 34.9 30.9 3.9 0.
UTSLIPP AV CO FORTS.
23495 27 37.9 0.0 7.4 30.6 27.0 3.5 0.1 23501 27 230.8 0.0 77.6 153.2 138.9 13.9 0.4 23505 27 171.0 0.0 97.3 73.7 63.6 9.9 0.3 23681 27 41.0 0.0 3.7 37.3 36.7 0.6 0.0 23405 28 229.3 0.0 5.0 224.4 222.0 2.3 0.1 23410 28 219.9 0.0 1.4 218.5 217.8 0.7 0.0 23415 28 56.8 0.0 1.8 55.0 54.5 0.5 0.0 23159 31 319.4 0.0 19.7 299.7 257.4 23.3 19.0 23176 31 336.3 0.0 17.7 318.7 256.0 34.5 28.1 23380 34 24.6 0.0 7.7 16.8 15.1 1.6 0.1 23385 34 23.6 0.0 16.7 6.9 6.8 0.1 0.0 23390 34 92.2 0.0 72.9 19.3 18.7 0.6 0.0 23395 34 22.8 0.0 22.2 0.6 0.5 0.1 0.0 23400 34 53.1 0.0 2.4 50.7 49.2 1.5 0.1 23420 37 36147.9 36100.0 22.3 25.6 23.2 2.3 0.1 23425 37 82.1 0.0 22.3 59.8 51.3 8.3 0.2 23430 37 35.4 0.0 7.9 27.6 25.4 2.1 0.1 23460 40 85.6 0.0 72.0 13.6 13.6 0.0 0.0 23510 43 35.4 0.0 23.4 12.0 9.1 1.6 1.3 23515 43 58.9 0.0 5.9 53.0 50.8 1.2 0.9 23520 43 17.2 0.0 9.3 7.9 6.5 0.8 0.6 23525 43 103.6 0.0 57.0 46.6 40.1 3.6 2.9 23530 43 22.0 0.0 10.5 11.5 9.4 1.2 1.0 23535 43 30.8 0.0 5.3 25.5 23.7 1.0 0.8 23546 45 30.2 0.0 3.5 26.6 25.4 0.7 0.6 23555 45 136.7 0.0 14.3 122.4 117.8 2.6 2.0 23566 45 30.5 0.0 4.0 26.5 25.2 0.7 0.6 23570 45 160.0 0.0 9.3 150.7 147.5 1.8 1.4 23575 45 30.4 0.0 7.0 23.4 21.0 1.4 1.1 23580 45 42.7 0.0 2.7 40.0 39.1 0.5 0.4 23591 45 22.0 0.0 0.9 21.0 20.7 0.2 0.1 23595 45 30.5 0.0 7.9 22.7 19.8 1.6 1.3 23600 45 175.6 0.0 8.8 166.8 163.9 1.6 1.3 23605 45 34.1 0.0 1.5 32.7 32.3 0.2 0.2 23610 45 184.6 0.0 1.0 183.6 183.3 0.2 0.1 23615 45 17.9 0.0 1.3 16.6 16.1 0.3 0.2 23620 45 10.9 0.0 4.2 6.7 5.2 0.9 0.7 23625 45 37.2 0.0 3.1 34.1 33.0 0.6 0.5 23645 45 42.8 0.0 12.9 29.9 25.3 2.6 2.0 23651 45 236.1 0.0 14.0 222.1 218.1 2.3 1.8 23582 50 126.6 0.0 16.0 110.6 104.9 3.2 2.5 23630 50 100.3 0.0 14.7 85.7 80.7 2.8 2.2 23635 50 27.5 0.0 4.8 22.6 20.9 1.0 0.
23640 50 3 28.2 0.0 5.1 23.2 21.4 1.0 0.8 23700 55 4118.7 - 0.0 56.4 4062.3 2463.6 1514.8 84.0 23830 60 2020.2 0.0 0.0 2020.2 0.0 0.0 2020.2 23165 65 2897.7 0.0 2897.7 0.0 0.0 0.0 0.0 23717 65 697.8 0.0 0.0 697.8 0.0 0.0 697.8 23685 72 235.0 0.0 235.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23801 74 114.0 0.0 10.0 104.0 0.0 104.0 0.0 23805 74 1863.7 0.0 0.0 1863.7 1863.7 0.0 0.0 23815 74 4175.9 0.0 0.0 4175.9 4175.9 0.0 0.0 23821 74 11928.2 0.0 0.0 11928.2 11928.2 0.0. 0.0 23835 74 4165.0 0.0 0.0 4165.0 0.0 0.0 4165.0 23840 74 507.0 0.0 6.0 501.0 452.0 0.0 49.0 23845 74 8403.9 0.0 0.0 8403.9 0.0 8403.9 0.0 23850 74 567.5 0.0 8.0 559.5 531.5 0.0 28.0 23855 74 4563.8 0.0 12.0 4551.8 4551.8 0.0 0.0 23860 74 2977.8 0.0 8.0 2969.8 2969.8 0.0 0.0 23955 79 2970.0 0.0 32.0 2938.0 2938.0 0.0 0.0 23721 + 81 48183.5 0.0 164.0 48019.5 47907.5 0.0 112.0 23865 82 2044.0 0.0 10.0 2034.0 2034.0 0.0 0.0 23872 82 226.0 0.0 0.0 226.0 226.0 0.0 0.0 23876 82 684.0 0.0 6.0 678.0 678.0 0.0 0.0 23885 83 10.0 0.0 10.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23760 84 504.0 0.0 52.0 452.0 452.0, 0.0 0.0 23891 84 2.0 0.0 2.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23901 84 7523.7 0.0 18.0 7505.7 7505.7 0.0 0.0 23920 84 241.9 0.0 0.0 241.9 241.9 0.0 0.0 23925 84 2044.0 0.0 10.0 2034.0 2034.0 0.0 0.0 23930 84 1822.0 0.0 14.0 1808.0 1808.0 0.0 0.0 23935 84 906.0 0.0 2.0 904.0 904.0 0.0 0.0 23941 84 16.0 0.0 16.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23950 84 10.0 0.0 10.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23961 84 2116.9 0.0 60.0 2056.9 2049.9 0.0 7.0 21910 91 468.0 0.0 16.0 452.0 452.0 0.0 0.0 22910 91 456.0 0.0 4.0 452.0 452.0 0.0 0.0 21915 92 2766.5 0.0 48.4 2718.1 1708.3 708.9 301.0 21925 93 18.0 0.0 18.0 0.0 0.0 0.0 0.0 22925 93 84.0 0.0 84.0 0.0 0.0 0.0 0.0 21930 94 12.8 0.0 12.8 0.0 0.0 0.0 0.0 22930 94 89.6 0.0 89.6 0.0 0.0 0.0 0.0 22935 94 8.0 0.0 8.0 0.0 0.0 0.0 0.0 21840 95 114.0 0.0 2.0 112.0 0.0 0.0 112.0 21845 95 2.0 0.0 2.0 0.0 0.0 0.0 0.0 21941 95 2.0 0.0 2.0 0.0 0.0 0.0 0.
IND. STASJ.
MODIS-NR MSG-NR I ALT PRO- FOR- I ALT TRA- RED- 1)
- ff AA AAA AA AA AA eee 21991 95 2.0 0.0 2.0 0.0 0.0 0.0 0.0 22825 95 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 22920 95 15.9 0.0 0.0 15.9 15.9 0.0 0.0 22941 95 2.0 0.0 2.0 0.0 0.0 0.0 0.0 22950 95 2.0 0.0 2.0 0.0 0.0 0.0 0.0 33000 99 403169 0.0 114567 288602 254728 33874.2 0.
590030 36100.0 120186 433744 360558 62566.5 10619.
UTSLIPP AV SOT FORDELT PÅ MODIS-SEKTORER OG KILDE 1985.
2 2) SE NOTE 2, SIDE 94.
UTSLIPP AV SOT FORTS.
oc oo Ro 8 FR HH nr as ao vo 0 na re ne ov vnr eo * *
NENNOMOridLTLTTTJI9N NNOMmmMmAMmMmMmNNNNNNNNNNMNMNMNMNMNMWNODOO NANANNANNMOMMMOOOOOIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIITITIOON NHN HUN OU NVONONOONOOONONONVNVONOHNOINONONNANOD AOOWOHANFAÄAÄMXANONNNMVHdHANNMAMMTDOAORRFÄXAADOAdANNFOALAAM <A Dr tv;
- OO I I Inn 21991 95 0.3 0.0 0.3 0.0 0.0 0.0 0.0 22825 95 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 22920 95 3.5 0.0 0.0 3.5 3.5 0.0 0.0 22941 95 0.3 0.0 0.3 0.0 0.0 0.0 0.0 22950 95 0.3 0.0 0.3 0.0 0.0 0.0 0.0 33000 99 12584.6 0.0 11095.2 1489.4 1103.5 385.9 0.0 24408.7 0.0 12449.7 11958.9 3883.0 2007.8 6068.
UTSLIPP AV BLY FORDELT PÅ MODIS-SEKTORER OG KILDE 1985.
IND. STASJ. BIL- MOTORMODIS-NR MSG-NR I ALT PRO- FOR- I ALT TRA- RED- 1) 83JØ-,, SESSER BRENNING FIKK SKAPER FART rr rr ff ff 23100 11 12.0 0.0 12.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23121 11 2103.4 0.0 1.2 2102.2 0.0 2102.2 0.0 23145 12 761.4 0.0 0.0 761.4 0.0 761.4 0.0 23150 13 1009.8 0.0 0.2 1009.6 0.0 950.0 59.6 23201 16 196.3 0.0 8.3 188.0 187.9 0.1 0.0 23210 16 93.6 0.0 23.9 69.7 69.6 0.1 0.0 23215 16 38.7 0.0 1.3 37.4 37.4 0.0 0.0 23220 16 63.8 0.0 2.6 61.2 61.1 0.1 0.0 23225 16 8.3 0.0 0.5 7.8 7.7 0.0 0.0 23230 16 63.7 0.0 60.2 3.5 3.5 0.0 0.0 23235 16 8.6 0.0 6.9 1.7 1.7 0.0 0.0 23240 16 5.0 0.0 5.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23245 16 9.8 0.0 0.5 9.3 9.3 0.0 0.0 23250 16 16.4 0.0 1.1 15.4 15.3 0.0 0.0 23255 16 144.7 0.0 1.5 143.2 143.2 0.1 0.0 23260 16 118.5 0.0 1.7 116.9 116.9 0.0 0.0 23265 16 48.5 0.0 4.7 43.8 43.7 0.0 0.0 23270 16 15.1 0.0 6.3 8.8 8.8 0.0 0.0 23275 17 2.3 0.0 0.6 1.7 1.7 0.0 0.0 23280 17 59.4 0.0 10.8 48.6 48.6 0.0 0.0 23285 17 56.4 0.0 1.8 54.6 54.6 0.0 0.0 23290 17 77.6 0.0 1.0 76.6 76.6 0.0 0.0 23295 18 2.7 0.0 2.0 0.8 0.8 0.0 0.0 23300 18 12.7 0.0 6.2 6.5 6.5 0.0 0.0 23305 18 23.3 0.0 0.1 23.2 23.2 0.0 0.0 23310 18 24.5 0.0 1.1 23.4 23.4 0.0 0.0 23321 18 12.6 0.0 0.9 11.6 11.6 0.0 0.0 23333 18 29.2 0.0 0.1 29.1 29.1 0.0 0.0 23346 18 25.8 0.0 0.4 25.5 25.5 0.0 0.0 23350 18 6.5 0.0 0.0 6.5 6.5 0.0 0.0 23355 26 44.8 0.0 2.6 42.2 42.1 0.1 0.0 23360 26 14.1 0.0 21.3 2.8 2.7 0.0 0.0 23365 26 38.4 0.0 0.3 38.1 38.1 0.0 0.0 23370 26 79.0 0.0 1.4 77.6 77.5 0.0 0.0 23375 26 133.0 0.0 0.4 132.5 132.5 0.0 0.0 23435 27 45.8 0.0 0.3 45.5 45.5 0.0 0.0 23446 27 144.7 0.0 6.0 138.8 138.8 0.0 0.0 23450 27 17.3 0.0 8.0 9.3 9.3 0.0 0.0 23455 27 38.5 0.0 6.2 32.3 32.3 0.0 0.0 23465 27 6.2 0.0 5.2 1.0 0.9 0.1 0.0 23470 27 13.2 0.0 2.3 10.9 10.9 0.0 0.0 23475 27 - 44.0 0.0 3.1 40.8 40.8 0.0 0.0 23486 27 21.9 0.0 13.7 8.2 8.1 0.0 0.
UTSLIPP AV BLY FORTS.
IND. STASJ. BIL- MOTORMODIS-NR MSG-NR I ALT PRO- FOR- I ALT TRA- RED- 1) 83JØ-,, SESSER BRENNING FIKK SKAPER FART te 23495 27 7.3 0.0 0.5 6.8 6.8 0.0 0.0 23501 27 60.3 0.0 7.4 52.9 52.8 0.1 0.0 23505 27 9.6 0.0 1.4 8.3 8.2 0.1 0.0 23681 27 28.4 0.0 0.2 28.1 28.1 0.0 0.0 23405 28 176.7 0.0 0.6 176.1 176.0 0.0 0.0 23410 28 180.1 0.0 0.2 180.0 180.0 0.0 0.0 23415 28 43.4 0.0 0.1 43.3 43.3 0.0 0.0 23159 31 140.8 0.0 30.8 110.0 109.5 0.2 0.3 23176 31 59.1 0.0 1.4 57.7 56.9 0.3 0.5 23380 34 11.7 0.0 6.5 5.2 5.2 0.0 0.0 23385 34. 18.4 0.0 13.1 5.3 5.3 0.0 0.0 23390 34 47.1 0.0 33.9 13.1 13.1 0.0 0.0 23395 34 6.4 0.0 6.4 0.0 0.0 0.0 0.0 23400 34 40.2 0.0 5.5 34.7 34.6 0.0 0.0 23420 37 16.9 0.0 8.1 8.9 8.8 0.0 0.0 23425 37 6.6 0.0 1.2 5.4 5.3 0.1 0.0 23430 37 18.8 0.0 7.3 11.5 11.5 0.0 0.0 23460 40 11.4 0.0 0.0 11.4 11.4 0.0 0.0 23510 43 2007.8 2000.0 7.7 0.1 0.1 0.0 0.0 23515 43 37.7 0.0 0.4 37.3 37.3 0.0 0.0 23520 43 2.2 0.0 0.2 1.9 1.9 0.0 0.0 23525 43 18.2 0.0 1.1 17.1 17.1 0.0 0.0 23530 43 19004.7 19000.0 2.3 2.4 2.3 0.0 0.0 23535 43 16.2 0.0 1.0 15.3 15.2 0.0 0.0 23546 45 18.3 0.0 0.2 18.1 18.1 0.0 0.0 23555 45 89.4 0.0 2.0 87.4 87.3 0.0 0.0 23566 45 19.1 0.0 1.2 17.9 17.9 0.0 0.0 23570 45 119.1 0.0 3.1 116.0 116.0 0.0 0.0 23575 45 13.2 0.0 1.7 11.5 11.5 0.0 0.0 23580 45 30.8 0.0 0.4 30.4 30.4 0.0 0.0 23591 45 16.6 0.0 0.1 16.5 16.5 0.0 0.0 23595 45 9.9 0.0 0.5 9.4 9.4 0.0 0.0 23600 45 134.3 0.0 4.0 130.3 130.2 0.0 0.0 23605 45 28.6 0.0 2.3 26.2 26.2 0.0 0.0 23610 45 154.1 0.0 0.7 153.3 153.3 0.0 0.0 23615 45 12.5 0.0 0.1 12.4 12.4 0.0 0.0 23620 45 0.7 0.0 0.3 0.4 0.4 0.0 0.0 23625 45 25.1 0.0 0.2 24.9 24.9 0.0 0.0 23645 45 11.7 0.0 2.0 9.7 9.6 0.0 0.0 23651 45 187.8 0.0 14.8 173.0 173.0 0.0 0.0 23582 50 75.4 0.0 1.9 73.5 73.5 0.0 0.0 23630 50 57.7 0.0 2.6 55.1 55.0 0.0 0.0 23635 50 13.5 0.0 0.3 13.2 13.2 0.0 0.
IND. STASJ. BIL- MOTORMODIS-NR MSG-NR I ALT PRO- FOR- I ALT TRA- RED- 1) SJØ-,, SESSER BRENNING FIKK SKAPER FART eee 23640 50 15.0 0.0 1.5 13.6 13.5 0.0 0.0 23700 55 1731.2 0.0 4.4 1726.8 1713.2 12.1 1.4 23830 60 196.0 0.0 0.0 196.0 0.0 0.0 196.0 23165 65 5.9 0.0 5.9 0.0 0.0 0.0 0.0 23717 65 12.0 0.0 0.0 12.0 0.0 0.0 12.0 23685 72 5.0 5.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23801 74 2.5 0.0 0.6 1.9 0.0 1.9 0.0 23805 74 202.4 0.0 0.0 202.4 202.4 0.0 0.0 23815 74 3232.5 0.0 0.0 3232.5 3232.5 0.0 0.0 23821 74 5550.6 0.0 0.0 5550.6 5550.6 0.0 0.0 23835 74 214.8 0.0 0.0 214.8 0.0 0.0 214.8 23840 74 380.4 0.0 0.4 380.0 380.0 0.0 0.0 23845 74 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23850 74 381.1 0.0 0.5 380.6 380.6 0.0 0.0 23855 74 3801.0 0.0 0.7 3800.2 3800.2 0.0 0.0 23860 74 2470.7 0.0 0.5 2470.2 2470.2 0.0 0.0 23955 79 2471.9 0.0 1.9 2470.0 2470.0 0.0 0.0 23721 81 39169.8 0.0 19.6 39150.2 39150.2 0.0 0.0 23865 82 1710.6 0.0 0.6 1710.0 1710.0 0.0 0.0 23872 82 190.0 0.0 0.0 190.0 190.0 0.0 0.0 23876 82 570.4 0.0 0.4 570.0 570.0 0.0 0.0 23885 83 0.6 0.0 0.6 0.0 0.0 0.0 0.0 23760 84 383.1 0.0 3.1 380.0 380.0 0.0 0.0 23891 84 0.1 0.0 0.1 0.0 0.0 0.0 0.0 23901 84 6271.4 0.0 1.1 6270.4 6270.4 0.0 0.0 23920 84 190.1 0.0 0.0 190.1 190.1 0.0 0.0 23925 84 1710.6 0.0 0.6 1710.0 1710.0 0.0 0.0 23930 84 1520.8 0.0 0.8 1520.0 1520.0 0.0 0.0 23935 84 760.1 0.0 0.1 760.0 760.0 0.0 0.0 23941 84 1.0 0.0 1.0 0.0 0.0 0.0 0.0 23950 84 0.6 0.0 0.6 0.0 0.0 0.0 0.0 23961 84 1713.7 0.0 3.6 1710.1 1710.1 0.0 0.0 21910 91 381.0 0.0 1.0 380.0 380.0 0.0 0.0 22910 91 380.2 0.0 0.2 380.0 380.0 0.0 0.0 21915 92 769.8 0.0 3.9 765.9 760.7 0.0 5.2 21925 93 1.1 0.0 1.1 0.0 0.0 0.0 0.0 22925 93 5.0 0.0 5.0 0.0 0.0 0.0 0.0 21930 94 2.7 0.0 2.7 0.0 0.0 0.0 0.0 22930 94 14.2 0.0 14.2 0.0 0.0 0.0 0.0 22935 94 0.5 0.0 0.5 0.0 0.0 0.0 0.0 21840 95 2.0 0.0 0.1 1.9 0.0 0.0 1.9 21845 95 0.1 0.0 0.1 0.0 0.0 0.0 0.0 21941 95 0.1 0.0 0.1 0.0 0.0 0.0 0.
323877 21005.0 557.
1) SE NOTE 1, SIDE 94. 2)
TRA- RED- 1)
286767 15054.6 492.
2) UTSLIPP TIL LUFT FORDELT PÅ MODIS-SEKTORER 1985.
MODIS NR SO, NOx voc co SOT PB I 23100 633.6 155.4 26.6 107.8 49.0 12.0 23121 643.4 5147.0 3774.0 11720.0 782.5 2103.4 23145 70.0 608.0 1120.0 3000.0 108.0 761.4 23150 2653.2 29625.0 3365.8 5965.0 1722.5 1009.8 23201 374.9 256.0 56.3 309.9 27.4 196.3 23210 1040.3 429.7 64.5 237.6 58.8 93.6 23215 61.4 64.6 13.5 68.1 6.2 38.7 23220 132.4 180.4 33.5 144.3 16.8 63.8 23225 31.2 63.4 10.5 35.9 5.7 8.3 23230 2512.2 345.9 25.4 35.7 81.9 63.7 23235 471.3 88.7 11.8 38.9 25.3 8.6 23240 368.5 75.9 10.4 33.6 21.0 5.0 23245 22.5 12.2 2.7 14.9 1.4 9.8 23250 54.2 74.1 12.7 49.0 7.1 16.4 23255 82.6 169.9 41.1 232.9 14.2 144.7 23260 71.4 38.1 17.7 145.3 3.8 118.5 23265 212.4 129.7 22.6 96.4 14.5 48.5 23270 296.5 150.5 21.3 63.8 18.8 15.1 23275 26.3 16.3 2.5 8.1 1.9 2.3 23280 465.8 110.5 17.3 82.3 18.9 59.4 23285 78.1 41.0 11.4 76.1 4.6 56.4 23290 42.7 22.9 11.4 94.6 2.3 77.6 23295 61.1 15.6 1.4 3.6 3.0 2.7 23300 194.5 51.6 5.3 16.7 9.5 12.7 23305 4.0 8.2 3.7 29.5 0.6 23.3 23310 38.4 22.5 5.2 33.5 2.6 24.5 23321 34.7 28.8 4.8 22.9 2.9 12.6 23333 4.8 12.8 4.9 38.0 0.8 29.2 23346 13.5 14.4 4.6 34.0 1.2 25.8 23350 1.6 3.9 1.2 9.0 0.3 6.5 23355 137.5 233.0 53.4 312.0 49.5 44.8 23360 450.7 104.0 21.6 156.9 39.7 14.1 23365 17.4 38.8 12.3 87.0 7.9 38.4 23370 69.2 101.2 26.2 160.7 14.8 79.0 23375 33.1 125.3 35.3 221.9 13.5 133.0 23435 19.7 53.0 13.0 74.0 4.3 45.8 23446 252.2 78.3 24.4 179.4 10.8 144.7 23450 334.2 56.5 6.0 19.4 11.7 17.3 23455 257.3 57.2 9,1 49.0 9.7 38.5 23465 1370.4 548.1 46.5 137.0 63.8 6.2 23470 101.0 39.8 6.3 25.1 5.3 13.2 23475 140.2 91.3 17.0 79.3 9.9 44.0 23486 580.4 165.6 17.1 46.2 24.1 21.9 23495 1478.3 2799.1 11:6 37.9 6.2 7.3 23501 1010.0 460.3 63.8 230.8 57.3 60.3 23505 536.3 312.1 49.8 171.0 54.6 9.6 23681 11.2 16.7 5.7 41.0 1.8 28.4 23405 32.0 73.2 30.0 229.3 5.3 176.7 23410 9.2 38.5 25.4 219.9 2.2 180.1 23415 4.4 16.7 7.3 56.8 1.3 43.
1418.5 179.3 1311.7 5058.6 1354.7 250.8 220.9 6497.8 260.8 315.8 3877.0 3273.1 10599.9 43.4 6480.8 15333.5 37.3 12.5 83.7 41.5 107.8 63.7 16.6 3.3 27.9 136.1 72.7 23.5 5.8 15.0 11.1 82.6 466.3 84.4 106.1 17.3 52.6 991.2 7576.9 263.8 538.3 255.0 120.4 597.5 123.5 1963.3 9457.2 54.6 147.8 72.9 46.
765.5 894.4 206.0 885.7 191.4 35.0 59.3 1116.1 5482.4 181.8 1671.5 1183.8 3823.1 33.3 306.7 303.8 47.3 25.2 103.4 33.6 85.7 52.5 22.4 8.3 52.1 88.1 21.5 29.6 10.2 27.6 23.5 89.9 167.1 128.2 106.6 32.9 39.1 7240.2 20201.6 9946.5 6977.6 390.0 332.5 4011.8 1249.6 13825.9 41650.0 548.9 3264.5 534.9 606.
101.2 122.4 15.3 23.8 19.8 4.0 10.3 511.5 36.2 782.2 3054.5 83.
4.9 41.5 14.
1074.4 1443.0 2119.5 498.4 130.0 50.0 694.1 554.7 2910.4 2975.0 85.4 1909.6 103.3 507.
319.4 336.3 24.6 23.6 92.2 22.8 53.1 36147.9 82.1 35.4 85.6 35.4 58.9 17.2 103.6 22.0 30.8 30.2 136.7 30.5 160.0 30.4 42.7 22.0 30.5 175.6 34.1 184.6 17.9 10.9 37.2 42.8 236.1 126.6 100.3 27.5 28.2 4118.7 2020.2 2897.7 697.8 235.0 114.0 1863.7 4175.9 11928.2 4165.0 507.0 8403.9 567.5 4563.
398.7 35.0 65.
361.4 88.
1209.1 2380.0 30.
160.7 36.3 26.
140.8 59.1 11.7 18.4 47.
6.4 40.2 16.
6.6 18.8 11.
2007.8 37.7 2.2 18.2 19004.7 16.2 18.3 89.4 19.
119.1 13.2 30.8 16.
134.3 28.
154.1 12.
0.7 25.1 11.
187.8 75.4 57.7 13.5 15.
381.1 3801.0 MODIS NR SO, NOx voc co SOT PB te 23860 35.0 421.5 334.4 2977.8 19.7 2470.7 23955 87.8 374.1 326.2 2970.0 15.7 2471.9 23721 1446.1 9945.7 5735.1 48183.5 579.9 39169.8 23865 27.9 243.8 223.4 2044.0 9.3 1710.6 23872 0.1 25.7 24.6 226.0 0.9 190.0 23876 16.5 84.6 75.0 684.0 3.4 570.4 23885 27.0 12.5 2.0 10.0 1.3 0.6 23760 140.7 116.4 59.6 504.0 8.3 383.1 23891 5.4 2.5 0.4 2.0 0.3 0.1 23901 69.3 986.7 834.9 7523.7 42.4 6271.4 23920 5.9 64.4 31.1 241.9 4.4 190.1 23925 27.9 243.8 223.4 2044.0 9.3 1710.6 23930 33.6 223.1 199.6 1822.0 8.9 1520.8 23935 5.8 105.3 98.8 906.0 3.8 760.1 23941 43.2 20.0 3.2 16.0 2.0 1.0 23950 27.0 12.5 2.0 10.0 1.3 23961 174.2 415.0 244.9 2116.9 23.1 21910 47.4 71.4 52.4 468.0 3.8 22910 12.0 56.4 50.0 456.0 2.3 21915 439.3 4193.1 431.5 2766.5 215.5 21925 53.1 22.5 3.6 18.0 2.3 22925 247.9 105.0 16.8 84.0 10.5 21930 62.0 23.4 3.0 12.8 4.1 22930 466.9 145.3 19.9 89.6 22.4 22935 23.6 10.0 1.6 8.0 1.0 21840 92.3 1122.5 80.4 114.0 64.3 21845 5.9 2.5 0.4 2.0 0.3 21941 5.9 2.5 0.4 2.0 0.3 21991 5.9 2.5 0.4 2.0 0.3 22825 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 22920 5.8 38.7 6.5 15.9 3.5 22941 5.9 2.5 0.4 2.0 0.3 22950 5.9 2.5 0.4 2.0 0.
33000 3852.4 31148.6 64994.4 403169 12584.
105202 222734 104616 590030 24408.7 323877 ØSTFOLD KOMMUNE 502 NOx Co voc SOT PB 101 HALDEN 1052 809 3736 1196 137 2.20 102 SARPSBORG 3105 351 895 311 82 0.47 103 FREDRIKSTAD 1509 679 2629 1122 109 1.39 104 MOSS 1444 530 2081 1513 111 1.02 111 HVALER 6 31 252 76 11 0.13 113 BORGE 541 238 1110 368 57 0.62 114 VARTEIG 5 39 253 64 9 0.16 115 SKJEBERG 1286 566 1427 514 46 0.84 118 AREMARK 6 55 279 69 10 0.19 119 MARKER 15 143 714 176 18 0.51 121 RØMSKOG 2 15 86 21 3 0.08 122 TRØGSTAD 19 141 750 178 24 0.45 123 SPYDEBERG 22 85 452 131 17 0.26 124 ASKIM 122 229 1181 410 42 0.67 125 EIDSBERG 40 284 1540 356 45 0.94 127 SKIPTVEDT 8 58 345 99 14 0.18 128 RAKKESTAD 63 188 1010 236 32 0.66 130 TUNE 384 280 1480 451 59 0.83 131 ROLVSØY 16 91 621 153 17 0.32 133 KRÅKERØY 21 80 567 195 17 0.31 134 ONSØY 33 252 1578 555 42 0.98 135 RÅDE 48 252 1293 255 31 0.88 136 RYGGE 107 301 2010 647 43 1.22 137 VÅLER 11 110 617 133 18 0.42 138 HOBØL 17 159 822 162 20 0.56 ØSTFOLD I ALT 9881 5967 27626 9389 1013 16.25 AKERSHUS KOMMUNE SO, NOx co voc SOT PB 211 VESTBY 37 342 1912 416 45 1.30 213 SKI 52 272 1647 507 47 1.01 214 As 45 404 2498 486 47 1.65 215 FROGN 30 221 1354 293 30 0.94 216 NESODDEN 23 115 824 238 29 0.48 217 OPPEGÅRD 50 328 2285 556 44 1.48 219 BÆRUM 428 2125 10959 2592 234 5.80 220 ASKER 139 610 4189 1028 94 2.54 221 AURSKOG-HØL. 38 269 1612 637 51 1.04 226 SØRUM 71 343 1885 389 52 1.28 227 FET 28 240 1381 312 30 0.97 228 RÆLINGEN 249 164 746 253 39 0.46 229 ENEBAKK 16 121 736 196 22 0.48 230 LØRENSKOG 94 267 1702 741 49 0.97 231 SKEDSMO 329 743 4177 1271 95 2.64 233 NITTEDAL 46 354 2262 474 47 1.56 234 GJERDRUM 9 72 380 119 11 0.28 235 ULLENSAKER 113 782 4089 781 77 2.67 236 NES 78 327 1964 458 54 1.25 237 EIDVOLL 88 555 3082 651 75 2.04 238 NANNESTAD 20 165 1019 238 28 0.66 39 HURDAL 8 47 318 86 12 0.
1990 8866 51019 12722 1212 31.
0.44 1.60 2.35 0.73 0.61 1.88 0.42 0.96 0.68 0.60 0.71 0.35 1.35 0.69 0.46 0.69 0.48 0.30 0.19 0.60 0.31 0.29 0.
441 OS 24 OJ S.J VV 29 0 HEDMARK I ALT 1208 4878 27531 7408 928 16.
SØNDRE LAND NORDRE LAND SØR-AURDAL ETNEDAL NORD-AURDAL V. SLIDRE Ø.
PB 1.50 1.88 0.78 0.38 0.39 0.39 0.54 0.64 0.75 0.42 0.70 0.82 0.59 0:86 0.98 0.48 0.85 1.18 0.60 0.44 0.53 0.18 0.76 0.20 0.31 0.
1136 4659 28936 7355 1000 17.
PB 3.93 1.61 2.57 0.91 0.48 0.35 0.66 0.21 0.38 0.64 0.38 0.51 1.04 1.53 1.16 2.55 0.60 0.48 0.38 0.22 0.
3808 6534 33315 9413 1037 20.
BUSKERUD ~~~ JoUS DJ 22) SELEN KOMMUNE so, Noy CO VOC SOT PB 702 HOLMESTRAND 69 271 1641 355 43 0.97 703 HORTEN 74 119 924 355 37 0.42 705 TØNSBERG 120 215 1119 335 39 0.61 706 SANDEFJORD 456 579 3493 1287 121 1.57 707 LARVIK 414 175 799 285 54 0.35 708 STAVERN 7 20 156 56 5 0.10 711 SVELVIK 54 110 501 134 16 0.30 713 SANDE 120 312 1702 350 39 1.17 714 HOF 12 90 487 108 16 0.32 716 VALE 29 208 1085 222 26 0.73 717 BORRE 26 188 1293 288 34 0.74 718 RAMNES 9 63 391 101 17 0.19 719 ANDEBU 12 86 561 167 22 0.29 720 STOKKE 43 221 1309 356 38 0.80 721 SEM 1205 843 2965 1404 85 1.75 722 NØTTERØY 41 182 1415 396 41 0.76 723 TJØME 8 44 337 92 11 0.20 725 TJØLLING 19 98 662 507 27 0.32 726 BRUNLANES 207 274 1478 298 63 0.88 727 HEDRUM 77 348 1886 411 51 1.20 728 LARDAL 8 76 426 95 14 0.28 VESTFOLD I ALT 3010 4523 24632 7602 799 13.
KOMMUNE S0, NOx co VOC SOT PB 805 PORSGRUNN 1411 4938 3891 1126 197 1.95 806 SKIEN 779 879 5171 1450 209 2.54 807 NOTODDEN 951 610 1624 1277 58 0.94 811 SILJAN 4 30 202 59 9 0.11 814 BAMBLE 48 1223 2015 1710 89 1.23 815 KRAGERØ 176 230 1448 348 59 0.77 817 DRANGEDAL 13 105 619 202 26 0.36 819 NOME 50 218 1207 275 44 0.71 821 BØ 16 112 679 163 27 0.37 822 SAUHERAD 15 129 764 173 27 0.46 826 TINN 29 473 1273 337 62 0.66 827 HJARTDAL. 7 69 391 82 15 0.25 828 SELJORD 12 121 648 149 23 0.43 829 KVITESEID 12 111 612 141 24 0.38 830 NISSEDAL 5 43 258 62 10 0.17 831 FYRESDAL 4 32 214 59 11 0.11 833 TOKKE 11 109 583 132 23 0.37 834 VINJ 21 214 1087 218 3 0.
3564 9647 22687 7964 947 12.
AUST-AGDER I ALT 3703 2315 43583 3424 461 8.
RISØR ARENDAL GRIMSTAD GJERSTAD VEGÅRDSHEI TVEDESTRAND MOLAND FROLAND ØYESTAD TROMØY HISØY LILLESAND BIRKENES ÅMLI IVELAND EVJE OG HORN.
SOT PB 37 0.66 49 0.75 65 1.29 17 0.33 10 0.15 33 0.68 31 0.66 23 0.46 37 0.80 15 0.15 11 0.22 35 0.82 25 0.35 15 0.28 8 0.10 19 0.35 12 0.30 12 0.21 6 0.19 KOMMUNE SO, NOx co VOC SOT PB 1001 KRISTIANSAND 1578 1337 7116 2166 226 3.57 1002 MANDAL 36 213 1535 391 59 0.78 1003 FARSUND 362 137 924 262 33 0.47 1004 FLEKKEFJORD 127 184 1073 268 40 0.64 1014 VENNESLA 1201 326 1264 356 54 0.70 1017 SONGDALEN 29 112 741 196 23 0.44 1018 S@GNE 20 153 1005 246 29 0.60 1021 MARNARDAL 8 64 379 94 17 0.20 1026 ASERAL 2 17 112 30 6 0.05 1027 AUDNEDAL 6 57 334 71 12 0.21 1029 LINDESNES 20 150 870 254 28 0.56 1032 LYNGDAL 51 187 1072 250 33 0.70 1034 HÆGEBOSTAD 14 63 329 71 12 0.22 1037 KVINESDAL 37 371 892 215 29 0.55 1046 SIRDAL 7 64 323 75 12 0.21 VEST-AGDER I ALT 3499 3436 17978 4944 612 9.89 ROGALAND " KOMMUNE SO, NOy co voc SOT PB 1101 EIGERSUND 573 284 1438 376 66 0.80 1102 SANDNES 201 582 3927 1071 138 2.15 1103 STAVANGER 718 1205 9332 2601 363 4.15 1106 HAUGESUND 87 308 2748 813 124 1.16 1111 SOKNDAL 197 83 381 109 25 0.20 1112 LUND 9 88 522 117 20 0.33 1114 BJEKREIM 31 94 441 99 16 0.33 1119 HA 163 215 1353 367 50 0.77 1120 KLEPP 112 211 1274 315 41 0.77 1121 TIME 60 168 1081 341 43 0.57 1122 GJESDAL 37 144 827 213 33 0.51 1124 SOLA 1193 1058 2888 1520 84 1.14 1127 RANDABERG 15 80 521 158 18 0.31 1129 FORSAND 3 15 105 31 7 0.07 1130 STRAND 34 110 749 230 35 0.35 1133 HJELMELAND 14 87 429 117 21 0.25 1134 SULDAL 22 129 578 168 32 0.30 1135 SAUDA 121 438 602 206 36 0.24 1141 FINNØY 26 38 215 74 15 0.08 1142 RENNESØY 13 29 160 59 10 0.08 1144 KVITSØY 1 3 28 26 2 0.05 1145 BOKN 2 7 48 56 3 0.05 1146 TYSVÆR 22 199 1243 280 39 0.81 1149 KARMØY 1815 655 3314 929 147 1.62 1151 UTSIRA 1 1 16 6 1 0.
1154 VINDAFJORD 28 182 1004 235 23 2-02 ROGALAND I ALT 5500 6413 35225 10514 1405 17.
10.86 0.57 0.32 0.45 0.28 0.57 0.28 0.11 0.61 0.08 1.03 0.54 0.33 0.14 0.33 0.86 0.93 0.23 0.38 0.58 0.11 0.23 0.87 0.53 0.27 0.05 0.28 0.15 0.09 0.25 1.12 0.12 0.05 0.
0.38 0.11 0.03 0.10 0.29 0.17 0.19 0.16 0.33 0.05 0.34 0.29 0.48 0.09 0.17 0.39 0.28 0.44 0.19 0.18 0.26 0.16 0.39 0.11 0.42 0.
I ALT 4161 2475 12746 3656 587 6.64 KOMMUNE SO, NOx co voc SOT PB 1502 MOLDE 83 382 2478 664 99 1.23 1503 KRISTIANSUND 93 225 1551 484 71 0.56 1504 ALESUND 170 530 3942 1436 150 1.89 1511 VANYLVEN 79 120 595 145 26 0.34 1514 SANDE 8 46 321 127 16 0.15 1515 HERØY 266 118 701 193 36 0.35 1516 ULSTEIN 16 76 532 160 19 0.30 1517 HAREID 11 57 428 159 16 0.24 1519 VOLDA 19 133 833 229 38 0.41 1520 ØRSTA 51 230 1344 389 51 0.76 1523 ØRSKOG 10 95 493 113 15 0.35 1524 NORDDAL 7 56 316 84 15 0.18 1525 STRANDA 39 106 653 179 25 0.38 1526 STORDAL 3 26 152 40 7 0.10 1528 SYKKYLVEN 19 124 844 323 35 0.43 1529 SKODJE 11 113 662 209 19 0.43 1531 SULA 144 113 637 171 28 0.35 1532 GISKE 16 156 585 187 22 0.15 1534 HARAM 22 4111 741 223 31 0.36 1535 VESTNES 24 172 981 245 36 0.59 1539 RAUMA 47 288 1517 673 55 0.93 1543 NESSET 11 115 654 146 23 0.45 1545 MIDSUND 6 18 129 48 8 0.05 1546 SANDØY 4 9 85 33 5 0.04 1547 AUKRA 6 25 192 67 10 0.09 1548 FRÆNA 123 222 1232 328 49 0.66 1551 EIDE 9 62 378 98 15 0.21 1554 AVERØY 17 74 554 167 31 0.21 1556 FREI 8 48 385 107 15 0.21 1557 GJEMNES 9 86 543 119 20 0.32 1560 TINGVOLL 11 82 499 124 21 0.27 1563 SUNNDAL 665 209 1062 274 44 0.65 1566 SURNADAL 23 146 833 485 40 0.44 1567 RINDAL 15 57 320 89 15 0.18 1569 AURE 12 44 305 88 17 0.13 1571 HALSA 6 49 328 79 15 0.18 1572 TUSTNA 3 17 124 37 7 0.07 1573 SMØLA 7 41 258 78 12 0.
I ALT 2072 4560 28188 8800 1157 14.
OSEN OPPDAL RENNEBU MELDAL ORKDAL RØROS HOLTÅLEN M.
PB 5.70 0.37 0.18 0.20 0.13 0.14 0.21 0.69 0.37 0.25 0.07 0.13 0.92 0.71 0.41 0.84 0.48 0.25 0.81 1.13 0.67 0.14 1.15 0.31 0.
SØR-TRØNDELAG I ALT 5165 5647 34069 8487 1078 16.
VOC SOT 769 115 428 59 179 18 1127 94 92 15 427 22 703 101 483 71 34 7 114 19 104 '
PB 1.92 0.78 0.25 1.42 0.12 0.26 1.52 1.06 0.07 0.26 0.33 0.52 0.28 0.15 0.04 0.30 0.53 0.25 0.41 0.02 0.06 0.10 0.36 0.
5724 754 11.
1874 MOSKENES. 3 bo 'Jz 28 2% 0-04 NORDIAND I ALT 21257 10477 30473 8244 1157 32.
2.14 1.60 0.14 0.10 0.37 0.04 0.03 0.04 0.19 0.22 1.20 0.56 0.16 0.06 0.08 0.49 4.33 0.04 0.02 0.04 0.25 0.19 0.08 0.70 14.89 0.07 0.37 0.12 0.36 0.14 0.22 0.20 0.27 0.42 0.02 0.03 0.08 0.69 0.33 0.26 0.22 0.17 0.54 0.41 0.04 KOMMUNE S02 NOx Co voc SOT PB 1901 HARSTAD 77 303 2038 603 76 1.06 1902 TROMSØ 353 803 4195 1286 174 1.94 1911 KVÆFJORD 59 92 543 127 21 0.32 1913 SKÅNLAND 11 106 687 149 23 0.43 1915 BJARKØY 1 5 70 22 5 0.02 1917 IBESTAD 5 18 172 58 10 0.07 1919 GRATANGEN 5 47 289 61 9 0.19 1920 LAVANGEN 4 53 287 59 8 0.22 1922 BARDU 29 174 888 183 24 0.68 1923 SALANGEN 11 108 606 180 18 0.41 1924 MÅLSELV 29 316 1526 337 43 1.01 1925 SØRREISA 48 132 686 140 18 0.49 1926 DYRØY 6 53 336 70 12 0.21 1927 TRANØY 6 51 295 72 12 0.18 1928 TORSKEN : 3 14 115 35 5 0.07 1929 BERG 3 18 130 34 6 0.07 1931 LENVIK ; 752 378 1264 435 45 0.74 1933 BALSFJORD 28 303 1531 322 42 1.14 1936 KARLSØY 6 23 213 69 12 0.08 1938 LYNGEN 11 67 414 225 17 0.24 1939 STORFJORD 11 177 913 149 19 0.76 1940 KÅFJORD 7 75 488 109 18 0.31 1941 SKJERVØY 7 21 169 67 10 0.07 1942 NORDREISA 12 107 722 189 29 0.41 1943 KVÆNANGEN 6 37 439 83 12 0.33 TROMS I ALT 1491 3522 19017 5064 668 11.
KOMMUNE SO, NOx co voc SOT PB 2001 HAMMERFEST 82 143 476 191 17 0.16 2002 VARDØ 11 36 228 76 9 0.13 2003 VADSØ 164 120 559 200 19 0.35 2011 KAUTOKEINO 8 89 529 120 12 0.39 2012 ALTA 50 375 1814 469 57 1.08 2014 LOPPA 37 22 142 49 8 0.08 2015 HASVIK 3 8 71 29 4 0.04 2016 SØRØYSUND 4 24 163 53 6 0.11 2017 KVALSUND 6 83 432 76 9 0.36 2018 MÅSØY 4 12 92 37 4 0.05 2019 NORDKAPP 200 73 346 119 17 0.19 2020 PORSANGER 18 199 1068 243 24 0.79 2021 KARASJOK 8 79 424 111 12 0.31 2022 LEBESBY 6 36 198 51 7 0.14 2023 GAMVIK 4 17 139 57 5 0.07 2024 BERLEVAG 5 23 164 55 5 0.10 2025 TANA 14 166 853 170 20 0.66 2027 NESSEBY 5 83 470 85 8 0.41 2028 BÅTSFJORD 132 37 128 61 8 0.07 2030 S-VARANGER 9 46 367 66 0.99 FIN RK I ALT 1877 2125 9758 2621 316 6.
83388 105041 561135 149502 18077 319.
UTSLIPP TIL LUFT ETTER EMEP-RUTER 1985.
so NOx Co voc PRT PB 5 40 278 87 11 0.
9 32 223 88 11 0.097 12 76 464 143 14 0.239 1 2 23 8 2 0.
1 2 42 19 3 0.
6 23 170 67 9 0.090 64 255 1717 482 62 0.904 111 178 1220 430 60 0.499 133 476 2744 727 96 1.632 46 173 1244 389 54 0.595 772 482 1929 601 72 1.143 324 767 3976 1213 164 1.835 18 45 361 162 21 0.141 15 22 182 75 11 0.068 13 11 95 41 6 0.045 86 163 622 243 23 0.247 2 4 42 20 2 0.
1 6 37 9 1 0.
1 1 19 7 1 0.
0 0 8 3 i 0.
3 5 34 15 2 0.010 10 46 323 101 18 0.126 533 654 728 183 33 0.413 58 538 2783 614 90 1.650 83 633 3910 952 134 2.447 99 625 3135 669 84 2.216 52 407 2119 446 59 1.568 26 255 1562 434 54 1.016 11 126 746 153 23 0.532 49 295 1342 309 37 0.859 7 91 472 82 9 0.
6 74 373 69 7 0.309 200 66 316 118 17 0.170 7 26 211 83 9 0.
2 7 58 21 4 0.018 44 113 806 301 44 0.288 36 57 416 135 26 0.154 104 3223 874 253 53 0.402 189 981 5315 1411 184 2.576 1751 725 2038 600 74 1.255 1 17 73 11 I 0.
1 2 21 9 2 0.
1 4 32 13 2 0.
1 1 12 5 1 0.
2 34 153 19 2 0.
0 0 1 0 0 0.001 21 104 590 187 24 0.314 10 98 555 145 14 0.376 4 41 217 49 5 0.
2 26 113 16 2 0.
1 7 42 12 3 0.
4 16 133 51 5 0.
PB 0.009 0.383 1.146 4.754 2.644 1.486 0.219 0.209 0.016 0.189 0.220 0.502 1.173 4.042 1.098 0.
14.081 0.212 0.130 0.271 0.076 0.370 0.569 0.069 0.329 0.533 1.611 1.046 1.225 1.431 1.688 1.061 0.911 1.424 0.790 1.426 0.521 0.306 0.502 0.006 0.025 0.600 0.182 0.
14.718 0.690 0.681 0.703 0.182 0.511 0.412 1.030 5.870 6.
PB 0.644 0.466 0.045 0.066 0.697 0.005 2.535 2.249 1.179 2.474 0.154 0.771 0.263 1.606 0.714 0.738 0.471 0.657 0.031 0.046 0.368 7.902 1.752 1.197 0.147 0.608 0.417 0.908 1.889 0.277 0.998 0.696 2.493 2.548 0.026 0.564 0.402 0.338 1.426 1.584 3.609 0.768 0.320 0.091 1.194 1.051 0.303 0.682 1.505 1.230 2+178 4.705 5.977 0.552 0.204 GRID so, — NOx co voc PRT PB 5157 97 463 3047 826 111 1.702 5158 1309 1025 5620 1344 179 3.407 5159 68 268 1528 352 54 0.963 5160 26 202 > 1263 384 56 — 0.697 5161 1791 1685 7966 2963 348 3.876 5162 1278 3506 19285 5085 553 11.875 5163 4693 13181 78408 20843 2039 48.809 5164 348 2355 13335 2871 338 8.629 5165 327 877 5161 1374 186 3.014 5166 23 140 718 153 23 0.498 5167 3 21 142 40 7 0.071 5258 1588 1399 7318 2176 230 3.781 5259 3497 1202 37077 1959 261 4.565 5260 256 684 4156 975 137 2.468 5261 2647 7766 15155 5817 622 8.345 5262 4735 4511 22540 7599 716 13.095 5263 983 3253 18912 5147 528 11.937 5264 241 1230 7193 2173 237 4.490 5265 45 379 — 2005 548 61 1.308 5362 7895 3074 12409 4339 528 7.001 5363 85 408 2139 505 63 1.
87/15 Energiundersgkelsen 1985 Energibruk i privat og offentlig tjenesteyting/Jon Sagen. 1987-93s.
87/18 Totalregnskap for fiske- og fangstnæringen 1982 - 1985. 1987-39s.
88/7 01jeinvesteringer og norsk økonomi i 1987-95/Ingvild Svendsen. 1988-88s.
88/8 > Hvem reiser ikke på ferie? En analyse av ikke-reisende i Norge, Sverige, Danmark og Finland Who spends their Holiday at Home? An Analysis on Non-Travellers in Norway, Sweden, Denmark and and Finland/Ragni Hege Kitterød. 1988-47s.
88/13 Skatter og overføringer til private Historisk oversikt over satser mv. Årene 1970 -1988. 1988-64s.