Direktoratet for e-helse vil orientere Nasjonalt e-helsestyre som status på følgende saker: Ny direktør i Direktoratet for e-helse Prosess knyttet til etterlevelse- og forvaltningsrevisjon av Riksrevisjonen Status møter om styringsmodellen Toppnotat Orientering fra Direktoratet for ehelse Nasjonalt e-helsestyre tar sakene til orientering.
og hvordan dette henger samme med målene i veikart for nasjonale ehelseløsninger 2021-2025. I saken er det ønske om å drøfte tilnærming for involvering og samarbeid med aktørene i sektor.
Direktoratet for e-helse legger frem forslag om at medlemmene i Nasjonalt e-helsestyre ved behov kan stille med fast stedfortreder med talerett i møtene. Det foreslås at dette er en midlertidig ordning frem til reviderte mandat for utvalgene i nasjonal styringsmodell legges frem for tilslutning og drøfting høsten 2021. Toppnotat Nasjonalt e-helsestyre – mulighet for stedfortreder Nasjonalt e-helsestyre gir sin tilslutning til at medlemmene i Nasjonalt e-helsestyre ved behov kan stille med faste stedfortredere med talerett i møtene. Ordningen gjelder frem til reviderte mandat for utvalgene i nasjonal styringsmodell legges frem for tilslutning og drøfting høsten 2021.
På grunn av at mange medlemmer har sentrale roller i håndteringen av pandemisituasjonen, ble det i dette møtet åpnet opp for at stedfortredere som medlemmene har utpekt på forhånd kan stille med talerett i Nasjonalt e-helsestyre. Dette er en tilbakevendende problemstilling det er viktig å få avklart. Direktoratet vil i forbindelse med det pågående arbeidet med videreutvikling av styringsmodellen, legge denne problemstilling frem til drøfting for Nasjonalt e-helsestyre. Nasjonalt e-helsestyre godkjenner innkalling og dagsorden.
Det kom to innspill til referatet:
- Tilstedeværelse; i stedet for å skrive tidspunktene medlemmene deltok i møte, bør det fremkomme hvilke saker medlemmene ikke var til stede på Direktoratet for e-helse tar det med seg videre. - Sak 38/20 Schrems II, siste avsnitt. Det kom spørsmål om den tverretatlige koordineringen skulle skje sammen med Digitaliseringsdirektoratet og ikke Helsedirektoratet. Ved gjennomgang av notater fra møte, ble det konstatert at det ikke var feil. Helsedirektoratet hadde et ønske om koordinering mellom Helsedirektoratet og Direktoratet for e-helse. Dette kommer ikke tydelig frem i referatet. Referatet fra 16. desember 2021 blir oppdatert med følgende tekst: Helsedirektoratet gav innspill om at det er behov for en felles fortolkning av dommen, og en felles forståelse for hvordan man kan tilnærme seg problemstillingen. Direktoratet for e-helse informerte om at de er i dialog med Helse- og omsorgsdepartementet vedrørende dette. Dommen får konsekvenser for flere sektorer. Det er Datatilsynet som er fagmiljøet for problemstillingen. Direktoratet for e-helse går gjerne i dialog med Helsedirektoratet for å se hvordan Helsedirektoratet og Direktoratet for e-helse kan samarbeide rundt dette temaet. Nasjonalt e-helsestyre godkjenner referatet fra møtet 16. desember 2020.
Direktoratet for e-helse orienterte Nasjonalt e-helsestyre om status på følgende saker: Det ble gitt innspill om at det er viktig at man ser på hvordan den helhetlige styringen skal være, og at det ses i sammenheng med hele styringsregimet inklusiv Helse- og omsorgsdepartementet sin rolle. Direktoratet for e-helse kommenterte at det er en viktig avgrensning for hva dette skal svare ut. Folkehelseinstituttet ønsker å bli involvert i dette arbeidet. Direktoratet for e-helse vil følge dette opp. Videre ble det kommentert at det for kommunal sektor er viktig med en helhetlig strategi for digital sikkerhet. Digitaliseringsdirektoratet har et særlig ansvar for å sikre dette og bør involveres i arbeidet. Direktoratet tar med dette innspillet for sikre at det ikke lages sprikende sikkerhetsstrategier. Det ble uttrykt ønske om å få innsyn i innspillsvarene som er gitt. Videre ble det kommentert viktigheten i at dette blir en normgivende retningslinjer. Helse Midt-Norge har investert mye i dette arbeidet gjennom Helseplattformen og ønsker tidlig involvering av RHF-ene i det videre arbeidet med SNOMED CT. Direktoratet vil følge opp disse innspillene. Direktoratet for e-helse svarte bekreftende på spørsmål om rolledokumentet som skal leveres til Helse- og omsorgsdepartementet vil være offentlig og dermed gjøres tilgjengelig for Nasjonalt e-helsestyre. Lenke til søknadsskjema for deltakelse ble sendt til medlemmene etter møtet. Nasjonalt e-helsestyre tar sakene til orientering.
Direktoratet for e-helse orienterte om justert forslag til kriterier for innmelding av tiltak av nasjonal betydning. De foreslåtte kriteriene anbefales testet ut før de tas i bruk. Direktoratet for e-helse ba derfor om tilslutning til at utprøving av disse kriteriene kan starte opp i 2. kvartal 2021. I møtet ble det gitt bred støtte til at utprøving av disse kriteriene kan starte opp i 2. kvartal 2021. Direktoratet for e-helse har som mål at innmeldingen til nasjonal e-helseportefølje skal oppleves som nyttig og hjelpe oss i å nå målene i Nasjonal e-helsestrategi. - Det ble spurt om tiltak/prosjekt i regi av helsefellesskapet vil oppfylle kriterie 2. Direktoratet for e-helse svarte at helsefelleskap går på tvers av styringslinjene og skal i utgangspunktet være med. Det forventes mange gode initiativ gjennom arbeidet med helsefellesskap. Direktoratet vil i utprøvingen av kriteriene sammen aktørene drøfte hva som er hensiktsmessig å innlemme i nasjonal e-helseportefølje. - Det ble spurt om det kun er e-helserelaterte deler at prosjekter og programmet som skal meldes inn i nasjonal e-helseportefølje. Direktoratet svarte at dersom prosjektet/programmet er organisert på en måte som gjør det mulig, så kan det være en løsning, men at det ikke er et krav. - Det ble spurt om justerte kriterier vil gi konkrete eller prinsipielle realitetsendringer i nasjonal e-helseporteføljen. Direktoratet svarte at utprøvingen vil gi svar på det spørsmålet. - For at nasjonal e-helseportefølje skal bidra til å gi oversikt over hva som vil treffe sektoren, bør listen for å komme inn i porteføljen ikke legges for høyt. Begrunnelsen for dette er at også mindre tiltak kan få store konsekvenser for aktørene. - Det er viktig at hovedfokuset i arbeidet er å se alle tiltak i sammenheng. - Det er ønskelig med tett dialog med aktørene og at Nasjonalt e-helsestyre involveres i evaluering av utprøvingen. - Det er viktig at kriteriene er så tydelige at det er lett å forstå hva som faller innenfor og utenfor porteføljen. - Det ble kommentert at kriteriene gir rom for tolkning. Eksempelvis kan man med foreslåtte kriterier tolke at helseregisterfeltet er definert ut av nasjonal e-helseportefølje. Direktoratet for e-helse svarte bekreftende på spørsmål om hvorvidt helseregisterfeltet er tenkt inn i porteføljen.
Direktoratet for e-helse orienterte om status på nasjonal e-helseportefølje og utvalgte utfordringer i porteføljen. - Det ble spurt om hvordan pasient- og brukerorganisasjonene vil bli involvert i det videre arbeidet med Akson. KS svarte at det er viktig de blir involvert og at de vil bli invitert inn i arbeidet. - I forbindelse med digital behandlings- og egenbehandlingsplan ble det presisert at det er viktig at dette ikke bli et nytt registreringskrav for helsepersonell, men integrert som del av dokumentasjonen i EPJ-løsningene. Her er arbeidet med standardisering av språk viktig.
Det ble også nevnt at ved digital behandlings- og egenbehandlingsplan er viktig å se dette i sammenheng med bruk og utrulling av velferdsteknologi i kommunene. - Det er ønskelig med mer informasjon rundt Nasjonalt e-helsestyre sin rolle i oppfølgingen av Program Helhetlig samhandling og Akson nå som Nasjonalt e-helsestyre sin rolle som styringsgruppe opphører ved etableringen av Akson AS. - Nasjonalt e-helsestyre ønsker at man i arbeidet med utfordringer og risiko i nasjonal ehelseportefølje også legger frem informasjon om tiltak for å følge disse opp. Det vil gjøre det lettere å stille seg bak tiltakene. Nasjonalt e-helsestyre tar status for nasjonal e-helseportefølje til orientering. Nasjonalt ehelsestyre ber Direktoratet for e-helse ta med seg innspill gitt i møtet i det videre arbeidet.
Direktoratet for e-helse presenterte oppdrag og innretning av program Helhetlig samhandling, herunder prosjekt, leveranser og organisering. Nasjonalt e-helsestyre ble bedt om å tilslutte seg gjennomføringsmodell samt foreløpige planer for prosjektene. - Det ble spurt om en oppsummering av innspill som ble gitt og dialogen inn mot Helse- og omsorgsdepartementet, hvor direktoratet svarte at det pågår prosess for alle innspillene som er gitt, herunder organisering og styring og KS2-regimet. For sistnevnte vises det for øvrig også til dialog med Finansdepartementet. - Det ble spurt om fordeling av tildelte midler innenfor programmets rammer i 2021. Direktoratet svarte at 2/3 av midlene er fordelt til TAG og NILAR mens resterende midler er fordelt til Forprosjekt helhetlig samhandling. - Det ble påpekt at Steg 1 består av flere konkrete leveranser som er godt koordinert opp mot veikartet, og det ble spurt om det er vurdert hvorvidt programmet kan realisere mer enn det som ligger i TAG og NILAR. Direktoratet bekreftet at NHN gjøre en re-estimering av underlaget som ble gjennomgått av ekstern kvalitetssikrer, og som vil gi svar på hvilket mulighetsrom som foreligger. - Det ble spurt om en begrunnelse for at det i NILAR er beskrevet sentral lagring av bilde- og svarrapporter. Direktoratet svarte at NHN har ansvaret for teknisk realisering. - Involvering av alle aktører er et viktig suksesskriterie for leveransene i programmet. Det ble spurt om direktoratet kan si noe om hvilke risiko som er vurdert knyttet til dette. Direktoratet svarte at de opplever at aktørene er interesserte og positive til å bidra, og at dette er en av de viktigste kriteriene, men også den mest krevende. Programmet jobber med å sikre en god balanse mellom fremdrift og tilstrekkelig involvering. - Det fremstår uklart om behovene knyttet til digitale behandlings- og egenbehandlingsplaner ligger til grunn for det som presenteres, hvor direktoratet bekreftet at disse behovene inngår, og videre at de behov som dette arbeidet identifiserer vil inngå i målbildet til helhetlig samhandling og framtidige leveranser. - Det vises til en stegvis utvikling av løsninger, og hvilke risiko som er vurdert opp mot å realisere det endelige målbildet for programmet. Direktoratet svarte at mye av risikoen er knyttet til finansiering av stegene, og at dette følges tett opp i programmet. Det er en risiko knyttet til at en stegvis utvikling er avhengig av at sektoren er klar til å ta løsningen i bruk fortløpende, dette er viktig og krevende å følge opp. - Det uttales at det er kommet mange gode digitale løsninger det siste året som har gitt store gevinster i helsetjenesten som mangler API-er, og det ble i møtet gitt støtte til at API-management inngår i planene. - NAV er en stor samarbeidsaktør som har mange digitaliseringsinitiativ opp mot helsetjenesten. Direktoratet bekreftet at programmet har dialog med NAV. Direktoratet orienterte om at NAV vil presentere et arbeid som gjelder informasjonsutveksling med helsetjenesten i NUFA senere i år.
- Det er ønskelig at programmet utarbeider en oversikt over hvem som deltar i ulike arbeids-, referanse- og prosjektgrupper slik at aktørene kan sikre innspill på de riktige arenaene. Programmet vil effektuere dette innspillet. - Direktoratet har forespurt brukerrepresentasjon om deltagelse i arbeids- og referansegrupper, men brukerorganisasjonene har behov for dialog for å sikre en god representasjon inn i hele programstrukturen. Direktoratet vil invitere til møte for å drøfte hensiktsmessig deltagelse. - Kommunesektoren har behov for løsninger for utprøving og testing av samhandlingsutfordringer mot spesialisthelsetjeneste, men også mellom kommuner. De ønsker å bidra i leveransene fremover. Programmet tar dette innspillet med seg. - Det vises til aktivitet på flere sammenfallende arenaer om tilstøtende problemstillinger, og det bes om at dette koordineres. Programmet tar med seg innspillet videre. Direktoratet informerte om at det er ønskelig å vie ekstra møte i Nasjonalt e-helsestyre 6. mai til drøfting av sentrale problemstillinger i Program helhetlig samhandling. Nasjonalt e-helsestyre drøfter saken og ber Direktoratet for e-helse ta med seg innspillene gitt i møtet i det videre arbeidet.
Direktoratet for e-helse orienterte om plan for internasjonale standarder som skal ferdigstilles og leveres til Helse- og omsorgsdepartementet innen 1. april 2021. Den kom ingen innspill i møtet. Nasjonalt e-helsestyre tar saken til orientering. Direktoratet for e-helse tar med innspill framkommet i møtet i det videre arbeidet med planen for internasjonale standarder.
Følgende sak ble meld innledningsvis i møtet: I forbindelse med innkalling til vaksinering er det logistiske utfordringer knyttet til manglende oppmøte. Kommunene har ulik praksis for oppfølging av dette og vurderer selv hvordan løsninger som er tilrettelagt for dette benyttes. Det er ønskelig med en felles nasjonal standardisert løsning og bruk tilpasset befolkningens ulike forutsetninger for å følge opp og forstå informasjon som sendes dem. Dette er spesielt en utfordring når de eldre i samfunnet er prioritert først for vaksinering. Direktoratet for e-helse informerte om at det er laget løsninger innkalling til vaksiner både i Helsenorge og i fastlegesystemene. Det er den enkelte kommune og fastlegekontor som vurderer om de vil bruke disse løsningene. KS/kommunal sektor påpekte at det har skjedd mye bra for å understøtte pandemien, og at kommuner har gjort en god jobb med smittesporing og nå vaksiner.
Mariann Hornnes blir ny direktør for Direktoratet for e-helse. Hun er åremålsbeskikket for en periode på seks år. Mariann Hornnes starter opp i stillingen senest 1. juli 2021. For mer informasjon, se nyhetsartikkel på ehelse.no:
Riksrevisjonen har flere pågående revisjoner hvor Direktoratet for e-helse er underlagt revisjon: 1. Etterlevelsesrevisjon: Anskaffelser av konsulenttjenester i Direktoratet for e-helse 2. Forvaltningsrevisjon:
Riksrevisjonen oversendte Helse- og omsorgsdepartementet 26. mars rapportutkast for ovennevnte revisjoner. Helse- og omsorgsdepartementet har bedt om innspill, og Direktoratet for e-helse har gitt sine kommentarer og innspill til utkast til rapporter, hhv for etterlevelsesrevisjon og forvaltningsrevisjon. Dato for offentliggjøring av rapportene er satt til 29. juni.
Direktoratet for e-helse har i tildelingsbrev for 2021 fått i oppdrag å levere forslag til hvordan den nasjonale styringsmodellen for e-helse kan videreutvikles for å ivareta helhetlig og i størst mulig grad forpliktende e-helseutvikling. I løpet av april vil alle medlemmene i nasjonalt e-helsestyre ha et eget dialogmøte med direktoratet for å gi sine synspunkter på behov, muligheter og utfordringer ved den nasjonale styringsmodellen. Temaene i møtene varierer noe fra møte til møte, men alle møtene drøfter utfordringer knyttet til samstyring og tilslutning, samt sammensetning og gjennomføring av utvalgsmøtene. Referatene fra møtene godkjennes av møtedeltakerne og vil bli distribuert til medlemmene i nasjonalt e-helsestyre etter at alle møtene har vært avholdt. Referatene vil være viktig underlag for det videre arbeidet med videreutviklingen av styringsmodellen.
Program digital samhandling (tidligere program helhetlig samhandling) ønsker å orientere om bakgrunnen for og innhold i programmets målbilde for samhandling, og hvordan dette henger sammen med målene i veikart for nasjonale e-helseløsninger 2021-2025. Forprosjekt digital samhandling er ett av tre prosjekter i program digital samhandling. Arbeidet inkluderer en vurdering av gjennomføringsstrategi basert på smidig utvikling og design-to-cost for å sikre prioritering av leveranser som er nødvendig for realisering av målbildet, og som sektor har behov for. Programmet ønsker å drøfte tilnærming for involvering og samarbeid med aktørene i sektor, tilpasset en situasjon hvor tilgang til kompetanse og kapasitet er begrenset.
HOD har bedt direktoratet gjennom "konkretisering av oppdrag – oppstart av forprosjekt helhetlig samhandling" om foreløpige vurderinger av utvalgte tema innen 30.april 2021.
Nasjonalt e-helsestyre drøfter saken og ber prosjektet ta innspill med inn i videre arbeid.
helhetlig samhandling i tråd med endringene i helsetjenesten. Dette knytter seg blant annet til bruk av Statens prosjektmodell og KS-ordningen, finansieringsmodell og kostnadsfordeling mellom aktørene og myndighetene. Forprosjektet har pågående tiltak knyttet til mulighetsrommet i KS-ordningen gjennom erfaringsutveksling med Autosys, NAV og Skatt. Dette arbeidet presenteres programstyret i mai. Forprosjektet har i dialog med HOD avklart at utarbeidelse av finansieringsmodeller og herunder kostnadsfordeling mellom aktørene tas ut av program digital samhandling og overføres til linjeorganisasjonen i Direktoratet for e-helse. Direktoratet utarbeider finansieringsmodellene som vil ligge til grunn for fremtidige nasjonale e-helse-løsninger. Arbeidet forankres i Nasjonal styringsmodell for e-helse, og planlegges ferdigstilt i 2021. For program digital samhandling innebærer dette at finansieringsmodell velges med bakgrunn i beslutningene i styringsmodellen. Programstyret har gitt innspill om at fokus for arbeidet i forprosjektet bør være å planlegge realisering av tiltakene som ligger i veikart for nasjonale e-helseløsninger. Forprosjektet har utarbeidet forslag til det videre planarbeidet basert på innspillene, og disse ble presentert for programstyret 23. april. Forprosjektet har også lagt frem arbeidet i NUFA 21.april. Programstyret tilsluttet seg forslaget om å konkretisere neste utviklingssteg av helhetlig samhandling med formål om å understøtte veikartet for nasjonale e-helseløsninger. Forprosjektet er i gang med å konkretisere neste utviklingssteg, som et viktig steg mot målbildet for helhetlig samhandling. Denne saken gir en orientering om målbildet for helhetlig samhandling, og fremgangsmåten for å realisere målbildet gjennom prioritering av de tiltak som gir størst verdi for sektor.
I denne delen av saksnotatet beskrives målbildet programmet bygger på, og som programstyret har gitt sin tilslutning til som utgangspunkt for videre arbeid. Behovet for bedre samhandling mellom aktører i helse- og omsorgssektoren er beskrevet blant annet i Meld. St. 9 (2012-2013) En innbygger – en journal og senere i Meld. St. 7 (2019-2020) og Nasjonal helse- og sykehusplan 2020-2023. Utfordringene i dagens samhandling i helse- og omsorgsektoren er altså godt dokumentert. Likevel har det vært nødvendig å konkretisere hva slags informasjon aktørene har behov for å utveksle med hverandre.
I arbeidet i konseptvalgutredningen (KVU) for Én innbygger – én journal (2017-2018) og forprosjekt for Akson (2018-2019) ble det gjennomført en omfattende kartlegging av helsepersonell og andre ansattes behov for informasjon i samhandling med andre aktører. I KVU for Én innbygger – én journal ble det gjennomført arbeidsgruppemøter med til sammen 220 helsepersonell og andre ansatte fra 44 kommuner, hvor behov for samhandling mellom kommunal helse- og omsorgstjeneste og 28 andre aktører ble systematisk gjennomgått. En tilsvarende gjennomgang ble gjort med 36 deltakere fra fire helseforetak i spesialisthelsetjenesten, med fokus på samhandling med kommunal helse- og omsorgstjeneste. Resultatene herfra ble sammenlignet med behov beskrevet i 15 vanlig forekommende innbyggerscenarier for både kommunal helse- og omsorgstjenester og spesialisthelsetjenesten.(Se Tabell 1 på side 3) Resultatet var over 1160 behovsbeskrivelser, som viste at mange behov var delt av flere aktører. Behovene ble sammenstilt til 377 adskilte informasjonsbehov og organisert i 26 informasjonstjenester. Dette definerte innholdet i målbildet.
informasjonsbehovene. Det var store likheter i prioritering mellom spesialisthelsetjenesten og kommunal helse- og omsorgstjeneste, men også noen ulikheter.
Målbildet i program digital samhandling er delt inn i syv hovedgrupper, som er beskrevet i Tabell 1.
I hver av disse hovedgruppe finnes 2-8 informasjonstjenester, som er vist i Figur 1 (neste side).
Presenterer utvalgte og sammenstilte helseopplysninger om innbygger. Der informasjonstjenestene presenterer lister, er de ment å være mest mulig uttømmende for et bestemt spørsmål, for eksempel om hvilke allergier innbygger har, eller hvilke sykdommer innbygger har hatt tidligere.
Gjør det mulig for helsepersonell å slå opp eksisterende opplysninger fra pasientjournalen hos ulike aktører. Felles for opplysningene er at de er "historiske", dvs. de er allerede tatt hensyn til i oppfølging av innbyggers helsehjelp. Opplysningene kan likevel ha stor nytte i sammenligninger og for å håndtere situasjoner hvor man mangler informasjon.
Formidler anmodninger eller bestillinger av tjenester med svar mellom aktører. Formidlingen kan representere overføring av hele eller deler av ansvar for innbyggers helsehjelp (som ved henvisninger), eller ansvaret kan bevares hos avsender.
Tar imot og formidler innbyggers opplysninger, føringer og ønsker for helsehjelpen til aktuelle aktører. Det er en fordel for innbygger å kunne registrere informasjonen ett sted, og la aktørene i helsetjenesten forholde seg til det samme innholdet på samme måte.
Formidler informasjon som ikke er helseopplysninger, men som er nyttig i utøvelsen av helsehjelpen.
Understøtter formidling av strukturert data til registre med helsefaglige og administrative formål.
Gir støtte til å planlegge og gjennomføre møter og ha sikker dialog.
De 26 informasjonstjenestene er beskrevet nærmere i vedlegg 1. Hver informasjonstjeneste representerer et utvalg informasjonsbehov, og er har en foretrukket samhandlingsform. Dette er (tilsvarende meldingsformidling), (tilsvarende dokumentdeling) og (felles fasit som holdes oppdatert av ulike aktører, f.eks. kritisk informasjon). Enkelte informasjonstjenester henter informasjon fra andre. Informasjonsbehovene som er prioritert høyest av helsepersonell er . Se vedlegg på side for en fullstendig liste.
Veikart for nasjonale e-helseløsninger 2021 – 2025 inneholder et situasjonsbilde av de nasjonale ehelseløsningene og inneholder konsepter som skal redusere samhandlingsutfordringen i helse- og omsorgssektoren på kort sikt. Veikartet som ble levert høsten 2020 baserer seg på ca. 20 av de 51 prosjektene som ligger i den nasjonale e-helseporteføljen. Dette inkluderer en angivelse av prosjektenes status for finansiering, utvikling og innføring, samt en beskrivelse av eventuell usikkerhet. Prosjektene vil kunne realisere følgende mål når de er fullført:
Helsepersonell skal ha tilgang på dialogmeldinger og forbedrede henvisninger Innbygger skal ha muligheter for digital hjemmeoppfølging Konseptene som eksisterer i dagens veikart har leveranser som bidrar til å realisere deler av informasjonstjenestene i det funksjonelle målbildet for helhetlig samhandling.
I forprosjektet pågår et arbeid med å koble tiltakene i veikartet til informasjonsbehovene i de 26 informasjonstjenestene i det langsiktige målbildet. Så langt er det funnet at nasjonale samhandlingsløsninger allerede dekker utvalgte informasjonsbehov i 11 informasjonstjenester. Tiltakene i veikartet legger til informasjonsbehov eller forbedrer håndteringen av dem i seks informasjonstjenester, men det er fortsatt høyt prioriterte informasjonsbehov som ikke er dekket i disse informasjonstjenestene. I tillegg er identifisert 14 informasjonstjenester hvor informasjonsbehovene hverken er dekket av nåværende samhandlingsløsninger eller av planlagte tiltak i veikartet.
Forprosjektet har utarbeidet seks mulige tiltakspakker ut fra målene i veikart for nasjonale e-helseløsninger, og tar utgangspunkt i disse (se Tabell 2). Før det er mulig å konkludere med hvilke tiltakspakker som kan inngå i Steg 2, er det behov for å verifisere hva som er det gjenstående behovet for understøttende leveranser for hvert av prosjektene/programmene som skal realisere målene i veikartet. Dette omfatter en konkretisering av innhold i og omfang av hver enkelt tiltakspakke.
Informasjonstjenester og nasjonal infrastruktur for å understøtte at digital hjemmeoppfølging. Helsedirektoratet/Nasjonalt velferdsteknologiprogram Informasjonstjenester som understøtter at innbyggere og helsepersonell har tilgang til digital behandlings- og egenbehandlingsplan, som kan deles og endres av innbygger og helsepersonell Helsedirektoratet/Nasjonalt velferdsteknologiprogram Nasjonale komponenter for informasjonsdeling som understøtter pasientens legemiddelliste Direktoratet for e-helse/ Legemiddelprogrammet Kjernejournal-API for kritisk informasjon er etablert som hovedformen for å holde kritisk informasjon oppdatert og autoritativ. Helse Vest RHF Deling av Journaldokumenter gjennom Kjernejournal er etablert som en samhandlingsform for definerte dokumenttyper nasjonalt.
Tiltakseiere som er identifisert for hver tiltakspakke vil bli invitert til å bistå forprosjektet med denne beskrivelsen innen 2. kvartal 2021. Innholdet i tiltakspakkene må vurderes ut fra formål og organisatorisk, teknisk, juridisk og semantisk samhandlingsevne, samt forhold knyttet til gjennomføringsstrategi. Konseptet helhetlig samhandling består som nevnt av en rekke nasjonale informasjonstjenester, men også av teknisk infrastruktur og komponenter som skal understøtte samhandlingen. For å ivareta helheten må disse tjenestene, infrastrukturen og verktøyene sees i sammenheng. Eventuelle behov knyttet til utvikling/endring av regelverket må også vurderes samlet.
Forprosjektet anbefaler at programmet i gjennomføringsfasen styres etter en design-to-cost tilnærming (se vedlegg 2). Realiseringen av helhetlig samhandling kan defineres som et stort IT-/digitaliseringsprosjekt der det er ressursbegrensninger og mange aktører med tilhørende behov for økt kvalitet og effektivitet i tjenestene. Ressursbegrensningene tvinger fram prioriteringer, og dermed også en stram nyttestyring for å sikre at brukerne realiserer gevinster av tiltaket som står i forhold til kostnadene. Dette kan gi helse- og omsorgsdepartementet større forutsigbarhet mht. budsjettbelastning og kostnadsutviklingen underveis i prosjektgjennomføringen. Det er også mulig å legge inn beslutningspunkter med eierbeslutning og kvalitetssikringer ved endring av veivalg, der nytte og kostnader sees i sammen. Forprosjektet legger for øvrig følgende prinsipper til grunn for gjennomføringen: Stegvis realisering for å redusere risiko og kompleksitet. Hvert enkelt steg bør gi løpende gevinster og positiv netto nåverdi. Tydelige eierbeslutninger for hvert steg, der ekstern eller intern kvalitetssikring skal brukes ved vesentlige avvik eller før igangsettingen av et nytt steg. De første stegene bør basere seg på tiltak som ligger i veikartet for nasjonale e-helseløsninger og direktoratets eksisterende portefølje Mer detaljerte leveransebeskrivelser for steg 2, mens påfølgende steg beskrives på et mer overordnet nivå.
Forprosjektet har etter innspill fra programstyret utarbeidet et forslag til det videre planarbeidet basert på veikartet for nasjonale e-helse-løsninger, og innholdet i forslaget er presentert over. Formålet er å primært konkretisere steg 2, dernest også videre i utviklingen av helhetlig samhandling. Dette må imidlertid skje i tett dialog med helse- og omsorgssektoren, uten å overstige helsesektorens kapasitet for å delta i denne type arbeid, og med en fremdrift møter sektorens forventninger til løsninger på nasjonalt nivå. Forprosjektet vil i møtet med NEHS be om innspill til hvordan en slik dialog bør foregå.
1a: Eldre med helse- og omsorgstjenester i hjemmet 1b: Eldre med helse- og omsorgstjenester på øyeblikkelig hjelp døgnopphold (ØHD) 1c: Eldre med helse- og omsorgstjenester på sykehjem 1d: Eldre med tvungen somatisk helsehjelp (jf. Pasientrettighetsloven § 4A) 2: Barn med forsinket utvikling 3: Pasient med psykisk lidelse og rusavhengighet 4: Innbygger med behov for hjelpemidler 5: Innbygger med psykiske helseproblemer 6: Pasient med kreft 7: Pasient med kronisk sykdom og akutt forverring 8: Barn med senfølger etter trafikkulykke 9a: Frisk gravid som følges opp gjennom svangerskap og fødsel 9b: Friskt barn som følges opp av helsestasjon og skolehelsetjeneste 10: Innbygger med uklare brystsmerter 11:
1 Skaffe seg oversikt over innbyggers tilstand og behov for helsehjelp Klinisk oppsummering Oppsummert og utvalgt informasjon som beskriver innbyggers behov for helsehjelp her og nå, og hvilken helsehjelp som mottas. Benytter informasjon fra andre tjenester. Tekstlig oppsummering av innbyggers tilstand og behov for helsehjelp (fra ulike profesjoner), hvor innbygger befinner seg i helsetjenesten, Aktuelle diagnoser og problemstillinger, funksjonsnivå, tidligere sykdommer, tidligere kontakter med helsetjenesten (inkl. PLO logistikkmeldinger). Kritisk informasjon Utvalgt informasjon av særlig betydning for innbyggers utredning og behandling, jfr Kjernejournal. Informasjonen vil ofte kunne medføre behov for unntak fra vanlig utredning og behandling. Pencilin-allergi, pacemaker, blødersykdom, komplikasjoner ved anestesi, overfølsomhet overfor legemidler eller vaksiner. Legemidler og vaksiner Løpende informasjon om pågående, planlagt og utført behandling med legemidler, inkludert vaksiner, elektrolyttløsninger og parenterale næringsløsninger samt næringsdrikker. Inkluderer administrasjon (utdeling) av legemidler.
Immunisering (status) Oppdatert liste over hvilke infeksjonssykdommer innbygger er immun mot, og hvor lenge beskyttelsen varer. Har hatt røde hunder, har fått influensavaksine, stivkrampe med beskyttelse i 10 år Plan Sammenstilte opplysninger om fremtidige tiltak som inngår i helsehjelp. Tiltakene kan være overordnede eller detaljerte, og de kan være tidfestede eller ikke. Inkluderer behandlingsplan, betinget tiltaksplan og individuell plan på tvers av aktører, og på et mer detaljert nivå timeavtaler, mål, tiltak, status og ansvarsforhold. Overordnet plan for kreftbehandling, planlagte konsultasjoner, planlagte tiltak med ansvarlig og status. Innbyggers mål for helsehjelpen. Problem, diagnose og behov for helsehjelp Nåværende og tidligere informasjon om tilstand, diagnose, problem, hendelse eller situasjon som er eller kan medføre helseproblem. Inkluderer tidligere sykdommer og problemliste diabetes, hjertesvikt, fallrisiko, familiær risiko, ulykke, behov for hjelp til sårstell, Pågående og gjennomførte prosedyrer og behandlinger Beskrivelse av nåværende og tidligere prosedyrer og behandlinger (utenom behandling med legemidler) som utføres på eller med en pasient som en del av helsehjelpen. Opplæring av pasient, kirurgiske og diagnostiske prosedyrer, fysioterapi Tjenester, ytelser og hjelpemidler Oversikt over nåværende og tidligere kommunale og statlige tjenester og ytelser og hjelpemidler i bruk av innbygger. Hjemmesykepleie, praktisk bistand, BPA, korttidsopphold sykehjem, hjelpemidler, arbeidsavklaringspenger og andre ytelser (grunnstønad, hjelpestønad, uføretrygd) fra NAV, fallsensor, trygghetsalarm. 2. Gjøre oppslag i tidligere journalopplysninger Multimedia og MTU- målinger Råmateriale og fremstillinger fra undersøkelser i form av bilder, video, tidsserier/kurver, målinger fra utstyr m.m. Røntgenbilder, EKG (måledata), video av gangfunksjon, data fra 24-timersblodtrykk, biometriske data fra avstandsoppfølging, bilde av trykksår.
Kliniske bakgrunnsopplysninger Opplysninger om pasientens historikk og bakgrunn som er relevant for helsehjelpen Tobakksbruk, sosialt, risikoatferd, trening og aktivitet, søvn, avføring, vannlating, kosthold, seksualfunksjon, arvelige tilstander i familien Undersøkelser, målinger og funn Informasjon fra ulike undersøkelser for å støtte diagnostisering, følge utvikling, beskrive tilstand og risiko. Undersøkelsene kan være foretatt hos innbygger eller i egne lokaler med eller uten innbygger tilstede, og kan involvere spesialisert teknisk utstyrt. Inkluderer innbyggers egne målinger og registreringer. laboratoriedata (Hb, CRP, dyrkning av halsprøve med resistenspåvisning, histologi av hudbiopsi), svarrapporter fra radiologiske undersøkelser (rtg thorax, CT caput), kliniske score (MADRS, GCS), genetisk informasjon (CYP- varianter), basale kliniske målinger (BT, puls, pulsoximetri), kliniske funn (ascites, dyspnoe, cyanose) 3. Anmode om eller bestille tjenester eller ytelser (med svar), samt kommunisere om saker Bestilling og svar (lab) Rekvirering av undersøkelser med svar Røntgenhenvisning og - svar, labrekvisisjon og - svar, medisinsk biokjemi, mikrobiologi, patologi og genetiske undersøkelser Henvisning og epikrise m.m. Anmodning om vurdering eller behandling, og oppsummert beskrivelse av helsehjelpen og videre plan. Henvisning til pakkeforløp brystkreft, henvisning til vurdering for hjertesvikt, epikrise etter innleggelse for operasjon, epikrise etter fullført behandling på poliklinikk, innleggelsesrapport (PLO), utskrivningsrapport (PLO) oppsummeringsnotat fra tannlege. Anmodning om tjeneste eller ytelse, med svar En forespørsel/anmodning om å utføre en helsetjeneste eller annen tjeneste eller ytelse, samt beskrivelse av resultatet av forespørselen Anmodning om kommunale tjenester, hjelpemidler, stønader fra NAV Kommunikasjon ved saksbehandling Kommunikasjon mellom ulike aktører i ulike former for saksbehandling, inkludert utlevering av helseopplysninger mellom aktører. Kommunikasjonen inkluderer status for saker, og evt. kontaktperson.
behandling av vedtak om tvangsbehandling. 4. Innbygger: Innhente innbyggers opplysninger Pasientdemografi Utfyllende informasjon om pasienten demografiske opplysninger Informasjon som ikke finnes i personregisteret, som midlertidig adresse, pårørende, verge og ansvar for barn. Personvern Informasjon om innbyggers reservasjoner, samtykke, sperringer og fullmakter Ønsker ikke at navngitt helsepersonell skal ha pasientinformasjon, sperring av utvalgte journalnotater (eks. om abort, alkoholforgiftning), fullmakt om at datter har tilgang til pasientinformasjon, samtykke til at utvalgt helsepersonell kan lese journal selv om vedkommende ikke har behandlingsansvar. Innbyggers opplysninger og ønsker Innbyggers egne opplysninger med føringer, reservasjoner og ønsker for helsehjelpen Preferanse for behandling, personlige hjelpemidler (briller), høreapparat, livssyn 5. Slå opp i generelle informasjonskilder Klinisk kunnskap Kunnskap som kan formidles mellom helsepersonell eller til innbygger Kunnskap overført fra spesialist til fastlege etter utskrivelse, lenke til kunnskapsressurser for innbygger relevant for bestemt tilstand, kriterier for henvisning, brukerveiledning for medisinsk-teknisk utstyr, riktig prøvetakning av lab.undersøkelser Oversikt over tilgjengelige tjenester og tilbud Oversikt over tilgjengelige tjenester og ytelser, og kontaktinformasjon, og lenker til videre informasjon om tjenesten som kapasitet og kvalitetsindikatorer. Hvilke sykehus og avdelinger som tilbyr hvilke undersøkelser eller operasjoner, tilgjengelige tjenester i kommunen 6. Rapportere egen aktivitet Rapportering Helsefaglig Innrapportering til ulike helseregistre IPLOS/KPR, NPR, Sysvak, Kreftregisteret, MSIS Rapportering Administrativt Rapportering for økonomiske oppgjør og andre administrative arbeidsprosesser. Anmodning om oppgjør mellom virksomheter 7. Arrangere og delta i møter, konsultasjoner og samtaler Tekstlig dialog Asynkron tekstlig kommunikasjon mellom innbygger, helsepersonell og andre brukere Dialog mellom fastlege og spesialist. Dialog mellom innbygger og fastlege. Dialog mellom hjemmesykepleie og pårørende.
sykehusopphold (PLO Forespørsel, "dialogmelding"), dialog mellom fysioterapeut i kommune og i spesialist, sykepleier dagenhet spesialist og ansvarlig sykepleier sykehjem. Video Understøtte og integrere videokonferanse og synkron dialog med video. Selve videostrømmen foregår i annen løsning enn samhandlingsløsningen. Videokonsultasjon mellom innbygger og fastlege; videokonferanse mellom innbygger, NAV, fastlege og arbeidsgiver, videokonferanse i ansvarsgruppe eller andre team Team- og møteadministrasjon Administrasjon av møtevirksomhet mellom aktører som bruker journalløsningen og de som ikke gjør det. I tillegg håndteres opprettelse og oppfølging av team som inkluderer deltakere fra flere aktører. Møteinnkallinger, deltakelse på møter innenfor og utenfor helsetjenesten med referater.
18 05.20.20.35 Pågående bruk av hjelpemidler og utstyr IT23 Tjenester, ytelser og hjelpemidler 43 19 05.20.20.15 Funksjonsnivå og behov for tjenester, med normaltilstand (habitualtilstand)
Alle 377 informasjonsbehovene er beskrevet i til sentralt styringsdokument til Akson – helhetlig samhandling og felles kommunal journalløsning.
Design-to-Cost er et begrep som beskriver et sett av metodiske tilnærminger for å kontrollere kostnadene i en produktutvikling/investeringsprosjekt. Begrepet har ikke en entydig definisjon på norsk, men begrepet brukes blant annet i Finansdepartementets veileder for Digitaliseringsprosjekter i statens prosjektmodell. Design-to-cost-prinsippet er nært knyttet til ulike prinsipper og begreper som nyttestyring og gevinstrealisering. Utfordringene ved disse styringsprosessene er knyttet både til hvordan mulige nyttevirkninger identifiseres, hvordan prosjektene utformes for å realisere virkningene, hvordan man sikrer nyttevirkningene i gjennomføringsfasen og hvordan driften av investeringsprosjektene legges opp for å maksimere faktiske nyttevirkninger. Mange av utfordringene ligger i grenseflaten mellom den fysiske/tekniske utførelsen av prosjektet, designet, og omkringliggende rammebetingelser, politikk og styring (Conseptrapport arbeidsrapport 2019-5). Design-to-cost-prinsippet er særlig relevant i store IT-/digitaliseringsprosjekter der det som regel er klare ressursbegrensninger og ofte også mange aktører med tilhørende behov for økt kvalitet i tjenester og/eller lavere driftskostnader. Ressursbegrensningene tvinger fram prioriteringer, og dermed også en stram nyttestyring for å sikre at brukerne realiserer gevinster av tiltaket som står i forhold til kostnadene. Ved siste revidering av statens prosjektmodell er kravene til nyttestyring og hensynet til samfunnsøkonomi kommet tydeligere fram. Alle prosjekter i Statens prosjektmodell skal ha kuttlister, noe som også gjør designto-cost til et mer aktuelt styringsprinsipp. Begrepet bygger på en idé om at kostnadene inngår i, eller er designet som, en del av produktet helt fra konseptutviklingsfasen. Innenfor statens prosjektmodell innebærer dette på et overordnet nivå at anslåtte kostnader og nyttevirkninger som ligger til grunn for vedtak etter KS1, følger prosjektet inn i forprosjektet og gjennom investeringsfasen. Hensikten med en design-to-cost-tilnærming er å få mest mulig nytte innenfor en bindende styringsramme. Tilnærmingen skal bidra til forutsigbarhet på kostnadssiden og hindre unødvendige kostnader som følge av prosjektglidninger på senere stadier. I motsetning til styring etter en kostnadsramme krever design-to-costtilnærming at nyttebildet ivaretas gjennom hele utviklingsprosessen. Kuttlisten/plussliste må derfor sammenholdes med den samfunnsøkonomiske analysen og eventuelle konsekvenser for nyttesiden av designvalg som gjøres senere i prosessen, må redegjøres for. For å lykkes med design-to-cost må det være tydelig hvilke deler av løsningen som må, hva som bør og hva som kan være på plass. Forprosjektet vurderer at denne forutsetningen er oppfylt. Design-to-cost gir en mer forpliktende kostnadsramme, men da med større fleksibilitet til å optimalisere designet.
Nasjonalt e-helsestyre gir sin tilslutning til at medlemmene i Nasjonalt e-helsestyre ved behov kan stille med faste stedfortredere med talerett i møtene. Ordningen gjelder frem til reviderte mandat for utvalgene i nasjonal styringsmodell legges frem for tilslutning og drøfting høsten 2021.
Dette er en oppfølging av sak 1/21 fra møtet i Nasjonalt e-helsestyre 18. mars. Direktoratet ønsker å legge frem forslag om at det innføres en midlertidig ordning hvor faste stedfortredere, som medlemmene i Nasjonalt e-helsestyre har utpekt på forhånd, kan stille med talerett i Nasjonalt e-helsestyre dersom medlemmet er forhindret fra å delta på hele eller deler av møtet. Denne ordningen innføres frem til reviderte mandat for alle utvalgene i nasjonal styringsmodell legges frem til drøfting og tilslutning i løpet av høsten 2021.
Gjeldende mandat for Nasjonalt e-helsestyre sier eksplisitt at det ikke er mulighet for å stille med stedfortredere, og at virksomhetene som er representert, skal stille med sine toppledere. Dette har det gjentatte ganger blitt stilt spørsmål til av medlemmene når de av ulike årsaker har vært forhindret fra å delta. Frem til nå har styret, ved styreleder, valgt å holde fast på denne regelen for å sikre at Nasjonalt ehelsestyre fortsetter å samle toppledere i sektoren. Det har vært ulike årsaker til at det kan være vanskelig for medlemmene å prioritere deltakelse i Nasjonalt e-helsestyre. I 2020 og 2021 har flere medlemmer i Nasjonalt e-helsestyre hatt sentrale roller i håndteringen av pandemi-situasjonen. Et annet eksempel er møtekollisjon med kommune- og bystyremøter. Før møtet i Nasjonalt e-helsestyre 18. mars 2021, ble det åpnet opp for at stedfortredere, som medlemmene hadde utpekt på forhånd, kunne stille med talerett i møtet. Direktoratet for e-helse skal i henhold til tildelingsbrevet fra Helse- og omsorgsdepartementet, levere forslag til hvordan styringsmodellen skal videreutvikles innen 15. oktober 2021. I den forbindelse vil det legges frem reviderte mandat til drøfting og tilslutning i de nasjonale utvalgene. Direktoratet legger frem forslag om at man gir en midlertidig mulighet til stedfortredere med talerett frem til reviderte mandat legges frem.
Sekretariatet må få beskjed om at det er stedfortreder som stiller så snart som mulig, og senest ved møtestart. Det er ønskelig at alle medlemmene utpeker en fast stedfortreder slik at sekretariatet har oversikt over dette.