Ekofår i växthus | maaseutu.fi
Suomeksi
På Svenska
In English
Search field
Sökresultat för "":
Landsbygdsprogrammet
Landsbygdsnätverket - För att vi ska må bra.
Effekter
Kalendarium
Bildbank
Kontakta
Index A-Z
Också hittar oss på
Index A-Ö
A
Arbetsgrupper
B
Bildbank
E
Effekter
EIP - Innovationgrupper för landsbygden
F
Finansiering
För dig som är stödsökande
Företagsamhet
Förvaltning
H
Handbok för projektaktörer
I
Information om ansökta stöd
Innovationer
Integritetsdeklaration
Internationell verksamhet
K
Kalendarium
Koldioxidsnål ekonomi
Kommunikation
Kommunikationsanvisningar och -material för stödmottagare
Kontakta och faktureringsuppgifter
L
Lagstiftning
Landsbygdsnätverket - För att vi ska må bra.
Landsbygdsprogrammet
Leaderverksamhet
M
Miljö och klimat
Mål och resultat
N
Nyheter
Nätverkstjänster
P
Programperioder
R
Regionala planer
Riksomfattande projekt
S
Samordningsprojekt
Servicepaket
Servicepaket för utbildning, innovationsläger och internationell verksamhet
Stödsökande
T
Tips för stödsökande
U
Utveckling av gårdar
Utvärdering
V
Välfärd och utveckling av tjänster
Å
Årsberättelser och årliga planer
Maaseutu.fi
Landsbygden
Miljövänliga gårdar – en framtidssatsning
Ekofår i växthus
Ekofår i växthus
Lapska vallhunden Gisa tar emot gästerna med ett skall. Husse Tommi Sundberg hälsar glatt från andra sidan gården, vid växthuset. Vänta nu – får skulle det ju finnas här, inte tomat- och gurkodling?
Snart hörs ett bä och genast instämmer en hel kör med får som bor i växthuset.
– På de nationella fårdagarna fick jag idén att bygga ett växthus i stället för ett fårhus. Jämfört med ett traditionellt fårhus är det här ljusare och håller värmen bra. Redan i februari börjar solen värma inomhus, förklarar Sundberg.
Sundberg är VVS-ingenjör till utbildningen och gör också sådana jobb ännu. Familjen Sundberg beslöt sig för att slå sig ner i Oxkangar i Vörå skärgård när Tommis morbror lovade sälja mark där. Nu bor morbror i granngården och på andra sidan vägen finns Sundbergs mors barndomshem. Tommis hustru har sina rötter längre bort, i huvudstadsregionen.
– Egentligen var det min hustrus idé att vi skulle flytta hit, svarar Sundberg på frågan om det var lätt för en svenskspråkig österbottning och en finskspråkig nylänning att hitta en gemensam boningsort.
Växthuset byggdes 2011 och de första fåren skaffades från en fårgård i mellersta Finland som lade ner verksamheten. Sundbergs har nu cirka 40 får av finsk lantras och ett tiotal baggar. Gården säljer ekologiskt kött.
– Lantrasdjur och ekoproduktion var val som föll sig naturligt. Man behöver inte spruta gift på åkrarna. Fodret är förstås lite dyrare och pappersexercis krävs, men pappersarbete är det med konventionell odling också.
Sundberg kommer att öka storleken på sin hjord, gärna skulle han också skaffa några kvigor av finsk boskap. Sundberg tycker att finsk boskap skulle kunna uppskattas ännu mer. Nu för tiden gynnar många utländska raser, till exempel highland cattle.
Som att valla börskurserna
Kring Sundbergs gård finns det mycket betesmark för fåren. De äldsta fåren får traska ut ur växthuset när de själva vill. Fåren utför ett viktigt arbete genom att beta och hålla landskapet öppet.
Från NTM-centralen i Österbotten har Sundberg fått stöd till unga jordbrukare samt stöd för uppfödning av lantraser, ekologisk husdjursproduktion och landskapsvård. Ersättningen för landskapsvård går närmast till att bygga stängsel och underhålla dem.
– Om man jämför med VVS-arbetet så tar det här jobbet hälften mer tid och ger hälften mindre inkomster. Utan stöd skulle det finnas två alternativ, att sluta helt eller att fördubbla köttpriset. Då skulle det troligen börja importeras mer kött.
Fastän arbetet binder en njuter Sundberg av att det är naturnära.
– Det är roligt att följa med hur fåren släpps på bete på våren och hur fint de sköter landskapet. Vi ser alltid också ivrigt fram emot lamningen.
Hunden Gisa hoppar omkring på högarna av hö och familjens minsting Frej, 3 år, hjälper sin pappa. Snart är morgonrutinerna avklarade, hö och foder utdelat. Husbonden förevisar ännu de ståtliga baggarna i den intilliggande byggnaden.
– Fåren är som börskurserna: när en rusar åt ett håll följer hela resten av skocken efter i full fart, sammanfattar Sundberg leende fårens innersta väsen.
Det är leendet hos en jordbrukare som är nöjd med sitt jobb.
Uppdateringsdatum: 17 feb. 2020
Stöd till unga jordbrukare
När du tar över jordbruket – förhandsplanering är A & O
Startstöd i början
Stöd för jordbruksinvesteringar
Ekoproduktion
Miljövänliga gårdar – en framtidssatsning
Detta är en karusell med kort till artikeln. Använd föregående och nästa knappar för att navigera.
Grön tillväxt
I Parikkala blomstrar naturen som i gamla finska filmer
Sari Hakamaa tror på välmående genom djuren
Drönare kan hjälpa framtidens jordbrukare att identifiera flyghavre
Data erbjuder en metod att hantera den helhet som åkrarna bildar
Klimatsmart tork sparar jordbrukarens tid utan att pruta på spannmålskvaliteten
Näringsämnen och livskraft till jordbruket från återvinningsgödsel
Kvalitetshavre erbjuder en lösning för att ta till vara bifraktioner från havre
Återvinning av stallgödsel
Återvinningsgödsel ger god skörd
Värmefotografering hjälper att följa upp välbefinnandet hos nötkreatur
Foderbalar digitaliseras
Smart foder hjälper vid utfodring av boskap
Spannmål av god kvalitet med mindre energi
Näringsämnen i sidoströmmar ger större skörd och bättre lönsamhet
Drönare ökar lönsamheten
På Purhola trivs kalvarna i igloor
Åkrarna i skick med fånggrödor
Klimatet förändras – fokusera på sådant du kan påverka
Jordbrukare vågar prata med rådgivaren också om sin egen ork
Färre djur och mer frihet ger kraft och arbetslust för svinuppfödaren
Partnerskapsjordbruket är en motkraft mot bulkproduktionen
Generationsväxling möjliggör en förändring
Är din gård energieffektiv? Ett proffs ger dig tips.
Varför ekoproduktion? För lönsamhetens, miljöns och åtgångens skull!
Tusen välmående nötkreatur räcker
Trans Farm i Riihimäki är världens största kumminproducent
Oräddhet + fondstöd = investering i stugbygge
Från pengamakare till matproducent – snart kommer det "futuristiska" tomater från Björneborg
Hur ta till vara fjäderfägödsel?
Strukturstöd gav livskraft
Åkerdata är jordbrukarens föga utnyttjade trumfkort
Markinformation till hjälp vid praktiska problem
Ekofår i växthus
Framtidens återvinningsgödsel utvecklas i samarbete med odlarna
Samarbete lägger grunden för nya havreinnovationer
Piglet Oy investerade i djurvälfärd
Företagsstöd jämnade vägen för ny lantbruksföretagare
Landsbygdsprogrammet
Landsbygdsnätverket - För att vi ska må bra.
Effekter
Kalendarium
Bildbank
Kontakta
Index A-Z
Också hittar oss på
Index A-Ö
A
Arbetsgrupper
B
Bildbank
E
Effekter
EIP - Innovationgrupper för landsbygden
F
Finansiering
För dig som är stödsökande
Företagsamhet
Förvaltning
H
Handbok för projektaktörer
I
Information om ansökta stöd
Innovationer
Integritetsdeklaration
Internationell verksamhet
K
Kalendarium
Koldioxidsnål ekonomi
Kommunikation
Kommunikationsanvisningar och -material för stödmottagare
Kontakta och faktureringsuppgifter
L
Lagstiftning
Landsbygdsnätverket - För att vi ska må bra.
Landsbygdsprogrammet
Leaderverksamhet
M
Miljö och klimat
Mål och resultat
N
Nyheter
Nätverkstjänster
P
Programperioder
R
Regionala planer
Riksomfattande projekt
S
Samordningsprojekt
Servicepaket
Servicepaket för utbildning, innovationsläger och internationell verksamhet
Stödsökande
T
Tips för stödsökande
U
Utveckling av gårdar
Utvärdering
V
Välfärd och utveckling av tjänster
Å
Årsberättelser och årliga planer
Integritet Cookies Tillgänglighetsredogörelse
I samarbete::