Håndhygiene som forebyggende tiltak av spredning av resistente gramnegative bakterier - PDF
Download "Håndhygiene som forebyggende tiltak av spredning av resistente gramnegative bakterier"
1 Håndhygiene som forebyggende tiltak av spredning av resistente gramnegative bakterier Hvorfor, hvordan, hvor og når? Utarbeidet i anledning Håndhygienens dag 5. mai 2014 Regionale kompetansesentre for smittevern for Helse Sør-Øst, Helse Nord, Helse Midt-Norge, Helse Vest
2 Innhold 1. Håndhygiene - hvorfor så viktig? o Gramnegative bakterier og antibiotikaresistens 2. Hvordan skal håndhygiene utføres? o Hånddesinfeksjon eller håndvask? 3. Når og hvor skal håndhygiene utføres? o My 5 moments 4. Ringer, armbåndsur og negler 5. Bruk av hansker 6. Håndhygiene blant beboere/pasienter og besøkende 7. Oppsummering
3 1. Håndhygiene - hvorfor så viktig? o o o Til enhver tid har 6-7 % av beboere/pasienter ved norske sykehus og sykehjem en helsetjenesteassosiert infeksjon. 1 Helsepersonellets hender er en vanlig rute for overføring av smittestoffer mellom beboer i helsetjenesten. 2 Riktig håndhygiene blant helsepersonell er vårt enkleste, viktigste og mest effektive tiltak for å forebygge helsetjenesteassosierte infeksjoner. 2 o Forskning viser at helsepersonell rengjør hendene i mindre enn 50 % av tilfellene hvor det er påkrevet. 2 o Det er en klar sammenheng mellom riktig håndhygiene blant helsepersonell og redusert antall helsetjenesteassosierte infeksjoner. 2
4 Gramnegative bakterier 1. Enterobakteriaceae E.coli Klebsiella pneumoniae Proteus, Enterobacter, Citobacter 2. Enterokokker - faecalis - Faecium Normalflora i tarm 3. Pseudomonas aeruginosa 4. Acinetobacter baumanii Miljøbakterier
5 Antibiotikaresistens o Antimikrobielle midler Antibakterielle midler (antibiotika) som virker mot bakterielle infeksjoner. Antiviral midler mot virale infeksjoner som f.eks. influensa, HIV, herpes infeksjoner. o Antimikrobiell resistens: Resistens mot antimikrobielle midler som benyttes til behandling eller profylakse av infeksjoner. o Multiresistente mikroorganismer: Resistens hos en mikroorganisme til flere antimikrobielle midler samtidig. Methicillin-resistant Staphylococcus aureus (MRSA), Vancomycin-resistant enterococci (VRE), Extended-spectrum beta-lactamase (ESBL)-producing Enterobacteriaceae Multiresistant Pseudomonas aeruginosa, Clostridium difficile.3
6 ESBL = Extended-Spectrum Beta Lactamase o Over 1300 ulike enzymer (Escherichia coli, Klebsiella) o ESBL A/M : - alle penicilliner og cefalosporiner - vanlig ESBL o ESBL CARBA : - alle penicilliner og cefalosporiner og karbapenemer karba ESBL o Kontaktsmitte direkte og indirekte MSIS meldepliktig
7 Vankomycinresistente enterokokker VRE o Enterokokker med resistens mot glykopeptidantibiotyka (Vankomycin og Teikoplanin) o Flere fenotyper: van A og van B o Kan forårsake både infeksjoner og kolonisering o Kontaktsmitte direkte og indirekte MSIS meldepliktig
8 Forebyggende tiltak asale smittevernrutiner Håndhygiene Hånddesinfeksjon eller håndvask?
9 2. Hånddesinfeksjon Hånddesinfeksjon (tilsatt glyserol) er den foretrukne metode innen helsetjenesten fordi: 2,4,5 o Den har bedre effekt enn såpe og vann mot de fleste mikroorganismer o Det tar kortere tid (20-30 sekunder vs sekunder ved håndvask) o Det er lettere å gjøre tilgjengelig der man trenger det at the point of care o Det er mer skånsomt for hendene enn såpe og vann o Det er kostnadsbesparende
10 Håndvask Håndvask med såpe og lunkent vann er den foretrukne metode innen helsetjenesten når: 2,4,5 o Hendene er synlig skitne o Etter direkte kontakt med kroppsvæsker uten at hansker er benyttet o Ved oppkast og/eller diaré (f.eks. Norovirus) o Etter eksponering for sporedannende bakterier (f.eks. C.difficile) o Etter toalettbesøk I disse tilfellene skal hendene vaskes grundig med såpe og lunkent vann.
11 Totalt sekunder 2 ototalt sekunder 2
12 3. Når og hvor skal håndhygiene utføres? o WHO har laget en enkel og funksjonell modell Five Moments for Hand Hygiene som oppsummerer når håndhygiene må utføres. 2 o Modellen bygger på et geografisk konsept hvor man med fokus på én enkelt pasient deler helsetjenestemiljøet i to områder, pasientsonen og helsetjenesteområdet. 2
13 Pasientsonen Pasientsonen: Overflatene i pasientsonen inneholder mikrober fra pasientens egen flora. Etterlevelse av de fem anledninger for håndhygiene skal forebygge at disse ikke spres til helsetjenesteområdet. Alle flater som blir berørt av, eller er i direkte kontakt med beboeren/pasienten (f.eks. sengegjerde, nattbord, sengetøy, stol, infusjonsslanger og annet medisinsk utstyr). 2
14 Pasientsonen Pasientsonen: Overflatene i pasientsonen inneholder mikrober fra pasientens egen flora. Etterlevelse av de fem anledninger for håndhygiene forebygger spredning av mikrobene til områder utenfor brukerens/ pasientens hjem.
15 Helsetjenesteområdet HELSETJENESTEOMRÅDE PASIENTSONE Helsetjenesteområdet: omfatter alle flater utenfor pasientsonen til beboer/pasient X. Det inkluderer: andre beboere/ pasienter og deres pasientsoner og det øvrige miljøet i helseinstitusjonen. Helsetjenesteområdet er karakterisert av nærvær av forskjellige og tallrike mikrobearter, inkludert multiresistente organismer. 2
16 Helsetjenesteområdet Helsetjenesteområdet : Områder utenfor brukerens/pasientens hjem.
17 Håndhygiene til rett tid Basert på dette geografiske konseptet har WHO definert 5 indikasjoner for når man må utføre håndhygiene under pleie/behandling: 2 Five Moments for Hand Hygiene
18 Indikasjon 1 - Før kontakt med beboer eller beboerens omgivelser Når? Utfør håndhygiene før du berører en beboer/ pasient eller gjenstander i beboerens/ pasientens nærmeste omgivelser (pasientsonen). Hvorfor? For å beskytte beboeren/pasienten mot skadelige mikroorganismer du har på hendene. Eksempler: Håndhilsing, personlig pleie, gåtrening, massasje, måle puls, blodtrykk, EKG, rydde nattbord med mer.
19 Indikasjon 2 Før rene/aseptiske oppgaver Når? Utfør håndhygiene umiddelbart før en ren/aseptisk oppgave. Hvorfor? For å beskytte beboeren/pasienten mot at skadelige mikroorganismer, inkludert beboerens/pasientens egne mikroorganismer, trenger inn i hans eller hennes kropp. Eksempler: Berøring i slimhinneområder (munn, nese, øye), sårstell, injeksjoner, innleggelse av nesekateter, urinkateter o.l., forberedelse av mat, medisiner.
20 Indikasjon 3 Etter risiko for kontakt med kroppsvæsker Når? Rengjør hendene umiddelbart dersom det er risiko for at du kan ha vært i kontakt med kroppsvæsker (også etter bruk av hansker). Hvorfor? For å beskytte deg selv og omgivelsene mot skadelige mikroorganismer fra beboeren/pasienten. Eksempler: Slim i munn/luftveiene, sårvæske, sekresjon i drenasjesystem, kontakt med urin, avføring, oppkast, håndtering av avfall, håndtering av mikrobiologisk prøvemateriale, kontakt med skittent sengetøy, bekken, med mer.
21 Indikasjon 4 - Etter kontakt med beboer Når? Utfør håndhygiene når du forlater en beboer/pasient etter å ha berørt ham eller henne og gjenstander i beboerens/pasientens nærmeste omgivelser (pasientsonen). Hvorfor? For å beskytte deg selv og omgivelsene mot skadelige mikroorganismer fra beboeren/ pasienten. Eksempler: Håndhilsing, personlig pleie, gåtrening, massasje, måle puls, blodtrykk, EKG, rydde nattbord med mer.
22 Indikasjon 5 Etter kontakt med beboerens omgivelser Når? Utfør håndhygiene etter å ha berørt gjenstander i beboerens/pasientens nærmeste omgivelser (pasientsonen), selv om du ikke har berørt pasienten. Hvorfor? For å beskytte deg selv og omgivelsene mot skadelige mikroorganismer fra beboeren/pasienten. Eksempler: Etter den siste kontakten med beboerens/ pasientens omgivelser fysisk kontakt med pasientens sengetøy, sengen, nattbordet, justering av intravenøs infusjon, slå av pasientalarm med mer.
23 Langtidsinstitusjoner/hjemmesykepleie er 5 moments en god modell? o Ved stell og pleie av pasienten inne på pasientrom vil kravene til håndhygiene være som beskrevet i «5 Moments for Hand Hygiene». o I andre tilfeller, eksempelvis ved enheter hvor beboerne tilbringer mye tid i fellesarealer, kan det være vanskelig og lite naturlig å utføre håndhygiene før og etter enhver fysisk kontakt (som klapp på skulder, hjelp til å sitte bedre i stol etc.). o I disse situasjonene kan man skille mellom normal, sosial omgang, og mer pleierelaterte oppgaver med større fare for overføring av mikrober.
24 Det er i tillegg viktig å utføre håndhygiene: o Når man går inn eller ut av en avdeling o Før man går inn på rene områder som kjøkken, rentlager, medisinrom o Før man skal tilberede eller spise mat o Etter at man har vært på toalettet o Etter at man har hostet eller nyst i hendene, eller pusset nesen
25 Håndhygienefasiliteter o Tilgjengelighet av håndhygienefasiliteter er avgjørende for god etterlevelse av håndhygieniske retningslinjer. 2 o Får å få en ideell plassering av hånddesinfeksjon i det enkelte rom bør det, i lys av modellen «My 5 Moments For Hand Hygiene», gjøres en analyse av arbeidsflyten i rommet. 6 o Hånddesinfeksjon må være tilgjengelig der pleie, undersøkelse og behandling skjer at the point of care. 2,6
26 4. Ringer, armbåndsur og negler o Håndsmykker og lange negler hindrer riktig utførelse av håndhygiene, og gir gode levekår for sykdomsfremkallende bakterier. 2,8 o Internasjonale og nasjonale veiledere for håndhygiene anbefaler derfor alle helsepersonell å ha korte negler ( > 2 mm) og å ta av ringer og armbåndsur under alt arbeid som medfører fysisk pasientkontakt.
27 Ringer og armbåndsur tre ganger så mange bakterier på hendene. 8 dobbelt så hyppig tarmbakterier på hendene. 8
28 Negler o Helsepersonell med lange negler (> 2 mm) har over dobbelt så hyppig gule stafylokokker (S.aureus) på hendene. 8
29 5. Bruk av hansker o Bruk av hansker erstatter ikke behovet for håndhygiene, hansker er ingen absolutt barriere. o Bruk av hansker er knyttet til konkrete arbeidsoppgaver, hanskene skiftes ved behov mellom arbeidsoppgaver. o Hanskene tas på like før prosedyren starter, kastes umiddelbart etter bruk og håndhygiene utføres. o Hanskene brukes i henhold til basale smittevernrutiner som for eksempel ved urene prosedyrer, ved håndtering av blod/kroppsvæsker og når beboer/ pasienten er smitteisolert. Bruk av hansker erstatter ikke håndhygienetiltak
30 Anbefalt bruk av usterile hansker Latex Nitril Vinyl Ved mistenkt/bekreftet smitte, kontakt med biologisk materiale som f.eks. blod og kroppsvæsker Ved mistenkt/bekreftet smitte, kontakt med biologisk materiale som f.eks. blod og kroppsvæsker Renhold, tørke opp søl med liten smitterisiko Kortvarig kontakt som ikke utsetter hanskene for stor belastning Arbeidsoppgaver med stor belastning på hanskene Arbeidsoppgaver med stor belastning på hanskene Mathåndtering Kjemiske desinfeksjonsmidler Legemiddelhåndtering Kjemiske desinfeksjonsmidler Legemiddelhåndtering Ved kjent eller mistenkt latexallergi Ved kjent eller mistenkt latexallergi Alltid håndhygiene etter hanskebruk Helse Sør-Øst 2012
31 6. Håndhygiene blant beboere/pasienter og besøkende o Forskning viser at beboere/pasienter i institusjoner ofte har store mengder sykdomsfremkallende bakterier på hendene o Studier viser også at helsepersonell i liten grad legger til rette for håndhygiene blant beboere/pasienter og besøkende Husk å legge til rette for håndhygiene, som et minimum etter toalettbesøk og før måltider.
32 7. Oppsummering o Riktig håndhygiene blant helsepersonell er vårt enkleste, viktigste og mest effektive tiltak for å forebygge helsetjenesteassosierte infeksjoner. o Hånddesinfeksjon er den foretrukne metode for håndhygiene innen helsetjenesten o Korte negler og fravær av ringer og klokker er en forutsetning for håndhygiene Bidra til godt smittevern utfør riktig håndhygiene til rett tid
33 Smittevern e læring for alle o Håndhygiene o Basale smittevernrutiner o Isolering o Teknisk desinfeksjon o Preoperativerutiner ReturnUrl=%2fpresentation%2fhome.aspx
34 Referanser 1. Helse- og omsorgsdepartementet. (2008) Nasjonal strategi for forebygging av infeksjoner i helsetjenesten og antibiotikaresistens ( ) 2. World Health Organization. (2009) WHO guidelines on hand hygiene in health care, World Health Organization. 3. European Centre for Disease Prevention and Control ( ) 4. Boyce J.M., Pittet D. (2002) Guideline for hand hygiene in health-care settings: recommendations of the Healthcare Infection Control Practices Advisory Committee and the HICPAC/SHEA/APIC/IDSA Hand Hygiene Task Force. Infect Control Hosp Epidemiol 23:S Pratt R.J. et al. (2007) Epic2: National evidence-based guidelines for preventing healthcare-associated infections in NHS hospitals in England. Journal of Hospital Infection 65 Suppl 1 S Best Practices for Hand Hygiene in All Healthcare Settings and Programs. (2012) British Columbia Ministry of Health ( ) 8. Fagernes M.,Lingaas E. Factors interfering with the microflora on hands: a regression analysis of samples from 465 healthcareworkers. Journal of Advanced Nursing Feb 2011;67(2): Landers T., Abusalem S., Coty M.-B., Bingham J. (2012) Patient-centered hand hygiene: The next step in infection prevention. American Journal of Infection Control. 40 (4 SUPPL.) (pp S11-S17). 10. Banfield K.R., Kerr K.G. (2005) Could hospital patients hands constitute a missing link? J Hosp Infect, 61, pp Gagne D., Bedard G., Maziade P.J. (2010) Systematic patient hand disinfection: impact on meticillin-resistant Staphylococcus aureus infection rates in a community hospital J Hosp Infect, 75, pp