Framtidsvisionen i backspegeln | Addeto - Forskning och Kunskap om Sverige och Finland
Det finns både olikheter och likheter mellan Sverigedemokraterna och Sannfinländarna. Addeto har intervjuat två forskare för att jämföra de högerpopulistiska partierna i Sverige och Finland.
Både Sverigedemokraterna och Sannfinländarna skulle gärna "vrida tiden tillbaka".
– De vill begränsa invandring, är inte för ett multikulturellt samhälle, de är EU- och eurokritiska. Partiernas framtidsvision finns i backspegeln, säger docent Ann-Cathrine Jungar.
Däremot är de historiska skillnaderna mellan Sverigedemokraterna och Sannfinländarna en avgörande faktor för partiernas olikheter. Sannfinländarna har lång parlamentarisk erfarenhet, partiets föregångare Finlands landsbygdsparti satt i regeringen åren 1983–1990.
– Sverigedemokraterna har jobbat hårt med att tvätta bort rasiststämpeln, i Finland finns inte en likadan skam, säger forskare Cristian Norocel.
– Sannfinländarna har sin gamla agrarlegitimitet, säger Jungar.
Enligt Norocel och Jungar är Sannfinländarna mer splittrat som parti.
– Om man ser närmare på Sannfinländarna ser man två tydliga grupperingar. Det är Soini med den populistiska ideologin och så finns det den mer radikala falangen med Jussi Halla-aho (en sannfinländsk riksdagsledamot) i spetsen, säger Norocel.
Jungar specificerar att den radikala falangen är mer invandringskritisk, starkare emot multikulturalism, anti-EU och använder sig av anti-etablissemangsretorik.
Enligt Norocel finns det inte någon ideologisk skillnad mellan Sverigedemokraternas och Halla-ahos värderingar.
– Synen på invandring och jämställdhet skiljer sig inte nämnvärt.
Partiledaren viktig
Både Sannfinländarnas partiledare Timo Soini och Sverigedemokraternas Jimmie Åkesson är viktiga ledarprofiler.
– I både Sannfinländarna och Sverigedemokraterna byggs ledarskapsstrukturen kring en stark person. Enligt min uppfattning har Jimmie Åkesson lyckats leda partiet med en större grupp bakom sig, det är mer top-down ledarskap inom Sverigedemokraterna, säger Norocel.
– Timo Soini är mycket viktigare för Sannfinländarna än vad Jimmie Åkesson är för Sverigedemokraterna, säger Jungar.
De svenska listvalen jämfört med de finländska personvalen påverkar också partikonstellationerna.
– I Finland kan man få röster fastän man talar emot ledaren. Soini verkar vara en skicklig ledare, men det kommer att bli svårare och svårare att hålla partimedlemmarna i styr, tror Norocel.
Enligt honom har Soini därför en mer krävande ledarskapsposition än Åkesson.
– I Sverige ställer man sig bakom partiledaren och försöker dölja sprickorna. Åkesson talar sällan om jag, i stället säger han att vi inom Sverigedemokraterna tycker att… Soini däremot talar mycket mer i jag-format. Han har en försvarande position och försöker vifta bort negativa händelser, fokus ligger på personerna som gjort fel, inte på partiet, förklarar Norocel.
Enligt Jungar är Sverigedemokraterna med bakgrund till sitt växande väljarstöd och som nytt parlamentariskt parti i en fas av partiinstitutionalisering.
– Det kräver en annan form av ledarskap, säger hon.
Inget officiellt samarbete
På europeisk och nordisk nivå är samarbetet mellan Sverigedemokraterna och Sannfinländarna rätt litet. Till exempel i europeiska parlamentet sitter partierna i olika grupper.
– På den nordiska nivån finns en viss återhållsamhet från Sannfinländarnas sida. Till exempel Danske Folkeparti stöder öppet Sverigedemokraterna, men Sannfinländarna har hållit sig mer för sig själva. Det finns en viss skepsis bland Sannfinländarna att kopplas ihop med Sverigedemokraterna. Det beror antagligen på partiernas olika bakgrunder, säger Cristian Norocel.
Han tror däremot inte att de mer radikala Sannfinländarna skulle ha något emot ett djupare samarbete med Sverigedemokraterna.
Enligt Jungar finns det personliga kontakter mellan partierna, men inget institutionaliserat samarbete.
– Om Sannfinländarna skulle samarbeta med Sverigedemokraterna skulle de bli tvungna att förklara varför de valt att samarbeta med ett så extremt parti. Skillnaden mellan partierna är egentligen inte så stor, men det framställs så i media, säger hon.
Det finns en tydlig aspekt som skiljer Sverigedemokraterna och Sannfinländarna från andra högerpopulistiska partier i Europa.
– Båda vill bevara välfärdsstaten. Men vem som får njuta av välfärdsstaten är sedan en annan fråga, säger Norocel.
Män som röstar på män
Det är de manliga väljarna som dominerar bland stödet för både Sannfinländarna och Sverigedemokraterna.
– Sverigedemokraterna är ett mansparti i ännu högre utsträckning än Sannfinländarna, säger Jungar.
Däremot är åldersfördelningen rätt jämn bland väljarna. Utöver att det är fler män som röstar på partierna spelar också utbildningen och jobbsituationen en roll. Sannfinländarna har mer högutbildade väljare än Sverigedemokraterna, 28 procent mot 9 procent.
– Men båda partierna har också många arbetarväljare, säger Jungar och hänvisar till statistik från European Social Survey.
I ett kommande projekt vill Cristian Norocel kartlägga attitydförändringar bland väljare. I de senaste riksdagsvalen lyckades både Sannfinländarna och Sverigedemokraterna med en skräll.
– Till exempel i Sverige blev det en kalldusch. Det var många som inte kunde acceptera tanken att Sverigedemokraterna lyckats ta sig in i riksdagen. Många frågade vems fel det var. Det var ungefär samma som hände i Finland, säger han.
En förklaring är att väljare var missnöjda med budskapet från andra partier, vilket gjorde att antietablissemangspartierna kunde stiga fram.
Sedan valet år 2010 har Sverigdemokraterna nästan lyckats fördubbla sitt stöd, nu ligger stödet kring 10 procent. I Finland har stödet för Sannfinländarna minskat, men bara marginellt. Partiet har fortfarande ett stöd på ungefär 18 procent enligt de senaste opinionsmätningarna.
– Det finns många scenarier för hur framtiden kommer att se ut, men en sak är jag säker på – partierna kommer inte att försvinna snabbt, tror Norocel.
Enligt honom finns det en viss frustration bland väljarna.
– Om partiledarna lyckas komma med ett tydligt budskap kommer Sannfinländarna inte att få ett större stöd, men om budskapet inte är tydligt kommer väljarna att bli argare.
Enligt Jungar är det personer med högt misstroende för politiken som väljer att rösta på Sannfinländarna och Sverigedemokraterna.
– Enligt en undersökning är Sverigedemokraternas väljare mer pessimistiska inför framtiden, säger hon.
Etiketter: addeto jämför partier partijämförelse
studentpolitik	språkbad	vetenskapsrådet	islam	tankesmedja	open access	flyktingar	edelfelt	dialekter	akademisk frihet	svenska tiden	kulturpolitik	selma lagerlöf	ukä	medborgarinitiativ	yttrandefrihet	bildgalleri	nato	medborgarforskning	sexuella minoriteter	public service	främlingsfientlighet	socialt arbete	runeberg	blockpolitik	finskan i sverige	extremism	tvåspråkighet	öppna data	eu-valet	sverigefinländare	innovation	genusforskning	migration	invandring	magma	demokratins drivkrafter	ekonomi	pisa	demokrati	flerspråkighet	forskningspolitik	jämställdhet	helsingfors universitet	ungdomar	partijämförelse	språkfrågor	val	sverige	försvarssamarbete	pressen	partier	svenskan i finland	unga forskare	addeto jämför	arbetsliv	media	utbildning	addeto intervjuar	politik	samarbete	norden	avhandling	skolfrågor	forskningsprojekt	finland	forskare	nordiska ministerrådet	webbarkiv	minoritet	digitalisering	forskningsfinansiering	högskolepolitik	pedagogik	välfärdssamhälle	minoritetspolitik	finlandssvenskhet	samer	doktorandstudier	lärarutbildning	sociala medier	universitetsreformen	eu	historia	kultur	journalistik	hanaholmen	valforskning	partiledare	hälsopolitik	krig	bokmässan	sls	sociologi	rasism	läsförmåga	gästkrönika	ungdomsförbund	åbo akademi	stockholms universitet	tryckfrihet	högerextremism	feminism	språkpolitik	granskning	romer	östersjön	tove jansson	regnbågsfamilj	familj	finlands akademi	globalisering	henrik meinander	riksbankens jubileumsfond	krigsbarn	studentkår	anders chydenius	hatretorik	konfliktforskning	sibelius	stad